title: 1999/880/EF: Rådets beslutning af 17. december 1999 om bemyndigelse af medlemsstaterne til at anvende eller fortsat anvende de gældende punktafgiftsnedsættelser eller -fritagelser for visse typer mineralolie, når disse benyttes til særlige formål, i overensstemmelse med proceduren i direktiv 92/81/EØF

eurovoc_concepts:
EU Member State
excise duty
mineral oil
tax exemption
tax harmonisation

text: 23. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 331/73 RÅDETS BESLUTNING af 17. december 1999 om bemyndigelse af medlemsstaterne til at anvende eller fortsat anvende de gældende punktafgifts- nedsættelser eller -fritagelser for visse typer mineralolie, når disse benyttes til særlige formål, i overensstemmelse med proceduren i direktiv 92/81/EØF (1999/880/EF) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets direktiv 92/81/EØF af 19. oktober 1992 om harmonisering af punktafgiftsstrukturen for mine- ralolier (1), særlig artikel 8, stk. 4, indbyrdes tilnærmelse af punktafgiftssatserne for mineralo- lier (3), tillades det følgende medlemsstater fortsat at anvende punktafgiftsnedsættelser eller -fritagelser som anført nedenfor indtil den 31. december 2002 og at videreføre dem automatisk i perioder på to år, medmindre Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen inden disse perioders udløb træffer beslutning om, hvorvidt visse af eller alle disse undtagelser skal ophæves eller ændres: under henvisning til forslag fra Kommissionen, og 1. Kongeriget Belgien: ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) (5) I henhold til artikel 8, stk. 4, i direktiv 92/81/EØF kan Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen give en medlemsstat tilladelse til at indføre fritagelse for eller nedsættelse af punktafgiften på mineralolier, hvis særlige politiske hensyn taler derfor; medlemsstaterne har underrettet Kommissionen om, at de har til hensigt fortsat at anvende visse fritagelser eller nedsættelser af denne type, der allerede er omhandlet i deres skattelovgivning, eller at indføre fritagelser eller nedsættelser, som proceduren i nævnte artikel 8, stk. 4, skal anvendes på; de øvrige medlemsstater er underrettet herom; særlige politiske hensyn taler for, at visse fritagelser og nedsættelser fortsat bør finde anvendelse indtil den 31. december 2000; der bør i visse tilfælde være mulighed for en videreførelse efter denne dato; Kommissionen undersøger regelmæssigt nedsættelserne eller fritagel- serne for at sikre, at de er forenelige med det indre markeds funktion og andre mål i traktaten; da nærværende beslutning med virkning fra den 1. januar 2000 erstatter bl. a. beslutning 97/425/EF (2), bør sidstnævnte beslutning ophæves — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: — for køretøjer til lokal, offentlig personbefordring — for flydende gas (LPG), naturgas og methan — for luftfart, der ikke er omfattet af artikel 8, stk. 1, litra b), i direktiv 92/81/EØF — for sejlads i private lystfartøjer. 2. Kongeriget Danmark: — for luftfart, der ikke er omfattet af artikel 8, stk. 1, litra b), i direktiv 92/81/EØF — ved delvis tilbagebetaling til virksomheder, forudsat at afgifterne er i overensstemmelse med Fællesskabets bestemmelser, og at den erlagte afgift, der ikke tilbage- ikke er lavere end de minimumssatser for betales, punktafgiften eller kontrolafgiften på mineralolier, der er fastsat i fællesskabslovgivningen — for køretøjer til lokal, offentlig personbefordring — ved nedsættelse af afgiftssatsen for diesel for at fremme brugen af mere miljøvenlige brændstoffer, når sådanne incitamenter er knyttet til bestemte tekniske specifikati- oner, som f. eks. massefylde, svovlindhold, destillations- interval, flammepunkt og indeks, og forudsat at disse satser for punktafgiften på mineralolier, der er fastsat i fælles- skabslovgivningen. lavere end de minimumssatser ikke er Artikel 1 3. Forbundsrepublikken Tyskland: i Rådets direktiv I overensstemmelse med artikel 8, stk. 4, 92/81/EØF og med forbehold af de forpligtelser, der gælder efter Rådets direktiv 92/82/EØF af 19. oktober 1992 om — ved brug af affaldsgas som brændsel til opvarmning — for prøver af mineralolie, der anvendes til analyse, produktionsprøver eller andre videnskabelige formål (1) EFT L 316 af 31. 10. 1992, s. 12. (2) EFT L 182 af 10. 7. 1992, s. 22. (3) EFT L 316 af 31. 10. 1992, s. 19. L 331/74 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 1999 — for spildolie, der genanvendes som brændsel, enten direkte efter genvinding eller efter en oparbejdnings- proces for spildolie, hvor genanvendelsen er afgifts- pligtig. 4. Den Hellenske Republik: — for køretøjer til lokal, offentlig transport — ved fremstilling af aluminiumoxid i Shannon-området — for motorkøretøjer, der benyttes af handicappede. 8. Den Italienske Republik: — for luftfart, der ikke er omfattet af artikel 8, stk. 1, litra b), i direktiv 92/81/EØF — for køretøjer til lokal, offentlig personbefordring — for LPG og melhan til industrielt brug — for brændstoffer, der benyttes af hyrevogne — for de nationale væbnede styrker — ved afgiftsfritagelse for brændstoffer, der anvendes til drift af de officielle køretøjer, der benyttes af premier- ministerens departement og den nationale politistyrke. 5. Kongeriget Spanien: — ved brug af affaldsgas som brændsel til opvarmning — for methan anvendt som motorbrændstof — ved forbrug i områderne Val d'Aosta og Gorizia — for de nationale væbnede styrker — for ambulancer. — for LPG anvendt som motorbrændstof i køretøjer til lokal, offentlig personbefordring 9. Storhertugdømmet Luxembourg: — for køretøjer til lokal, offentlig personbefordring — for LPG anvendt som motorbrændstof i hyrevogne — for LPG, naturgas og methan. — for spildolie, der genanvendes som brændsel, enten direkte efter genvinding eller efter en oparbejdnings- proces for spildolie, hvor genanvendelsen er afgifts- pligtig. 10. Kongeriget Nederlandene: — for LPG, naturgas og methan 6. Den Franske Republik: — for prøver af mineralolie, der anvendes til analyse, produktionsprøver eller andre videnskabelige formål — for de nationale væbnede styrker. — for luftfart, der ikke er omfattet af artikel 8, stk. 1, litra b), i direktiv 92/81/EØF 11. Republikken Østrig: — for spildolie, der genanvendes som brændsel, enten direkte efter genvinding eller efter en oparbejdnings- proces for spildolie, hvor genanvendelsen er afgifts- pligtig — for LPG anvendt som motorbrændstof i køretøjer til lokal, offentlig personbefordring. 12. Republikken Portugal: — for brændstoffer, der benyttes af hyrevogne inden for grænserne af en årlig kvote — for luftfart, der ikke er omfattet af artikel 8, stk. 1, litra b), i direktiv 92/81/EØF — i forbindelse med visse foranstaltninger, der har til formål at yde bistand i områder, der affolkes. 7. Irland: — for luftfart, der ikke er omfattet af artikel 8, stk. 1, litra b), i direktiv 92/81/EØF — for sejlads i private lystfartøjer — for køretøjer til lokal, offentlig personbefordring — ved afgiftsfritagelse for LPG, naturgas og methan anvendt som brændstof til lokal, offentlig personbefor- dring — ved nedsættelse af afgiftssatsen for brændselsolie, der forbruges i den selvstyrende region Madeira; nedsæt- telsen må ikke overstige ekstraomkostningerne ved transport af brændselsolien til forbrugsstedet — for spildolie, der genanvendes som brændsel, enten direkte efter genvinding eller efter en oparbejdnings- proces for spildolie, hvor genanvendelsen er afgifts- pligtig. — for LPG, naturgas og melhan anvendt som motor- 13. Republikken Finland: brændstof — for spildolie, der genanvendes som brændsel, enten direkte efter genvinding eller efter en oparbejdnings- proces for spildolie, hvor genanvendelsen er afgifts- pligtig. — for luftfart, der ikke er omfattet af artikel 8, stk. 1, litra b), i direktiv 92/81/EØF — for sejlads i private lystfartøjer — ved afgiftsfritagelse for methan og LPG til alle formål 23. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 331/75 — ved nedsættelse af afgiftssatsen for diesel og gasolie til opvarmning, forudsat at satserne ikke er lavere end de minimumssatser for punktafgiften på mineralolier, der er fastsat i fællesskabslovgivningen — ved nedsættelse af afgiftssatsen for reformuleret blyfri og blyholdig benzin, forudsat at satserne ikke er lavere end de minimumssatser for punktafgiften på mineral- olier, der er fastsat i fællesskabslovgivningen. 14. Kongeriget Sverige: — ved nedsættelse af afgiftssatsen for mineralolier, der benyttes til industrielle formål, forudsat at satserne ikke er lavere end de minimumssatser for punktafgiften på mineralolier, der er fastsat i fællesskabslovgivningen — ved nedsættelse af afgiftssatsen for svær brændselsolie for at fremme brugen af mere miljøvenlige brænd- stoffer. Nedsættelsen skal specifikt knyttes til svovlind- holdet, og satsen kan under ingen omstændigheder være lavere end 6,5 EUR pr. ton. 2. Kongeriget Danmark: — ved anvendelse af forskellige punktafgiftssatser for benzin leveret fra benzinstationer udstyret med genind- vindingssystem for benzindampe og for benzin leveret forudsat at de anvendte fra andre benzinstationer, satser for punktafgiften på mineralolier, der er fastsat i fælles- skabslovgivningen. lavere end de minimumssatser ikke er — ved afgiftsfritagelse for biologisk fremstillet methan og andre affaldsgasser 3. Den Hellenske Republik: — ved nedsættelse af afgiftssatsen for diesel alt efter miljø- klassifikation. 15. Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland: — for luftfart, der ikke er omfattet af artikel 8, stk. 1, litra b), i direktiv 92/81/EØF — for køretøjer til lokal, offentlig personbefordring — for LPG, naturgas og methan anvendt som motor- brændstof — for sejlads i private lystfartøjer — for spildolie, der genanvendes som brændsel, enten direkte efter genvinding eller efter en oparbejdnings- proces for spildolie, hvor genanvendelsen er afgifts- pligtig. Artikel 2 I overensstemmelse med artikel 8, stk. 4, i Rådets direktiv 92/81/EØF og med forbehold af de forpligtelser, der gælder efter direktiv 92/82/EØF, tillades det følgende medlemsstater at anvende eller fortsat at anvende punktafgiftsnedsættelser eller -fritagelser som anført nedenfor indtil den 31. december 2000, medmindre Rådet med af Kommissionen inden denne dato træffer beslutning om, hvor- vidt visse af eller alle disse undtagelser skal ændres eller videre- føres for en yderligere bestemt periode: enstemmighed forslag på — ved anvendelse af forskellige afgiftssatser på blyfri benzin efter forskellige miljøkategorier, forudsat at de anvendte satser ikke er lavere end de minimumssatser for punktafgiften på mineralolier, der er fastsat i fælles- skabslovgivningen. 4. Kongeriget Spanien: — ved anvendelse af forskellige afgiftssatser på blyfri benzin efter forskellige miljøkategorier, forudsat at de anvendte satser ikke er lavere end de minimumssatser for punktafgiften på mineralolier, der er fastsat i fælles- skabslovgivningen. 5. Den Franske Republik: — ved nedsættelse af afgiftssatsen for svær brændselsolie for at fremme brugen af mere miljøvenlige brænd- stoffer. Nedsættelsen skal specifikt knyttes til svovlind- holdet, og afgiftssatsen for svær brændselsolie må ikke være lavere end den minimumssats for afgiften på svær brændselsolie, der er fastsat i fællesskabslovgivningen — ved afgiftsfritagelse for gas anvendt som motorbrænd- stof til offentlig transport efter en årlig kvote. 6. Irland: — ved anvendelse af forskellige afgiftssatser på blyfri benzin efter forskellige miljøkategorier, forudsat at de anvendte satser ikke er lavere end de minimumssatser for punktafgiften på mineralolier, der er fastsat i fælles- skabslovgivningen. 1. Kongeriget Belgien: 7. Den Italienske Republik: — for spildolie, der genanvendes som brændsel, enten direkte efter genvinding eller efter en oparbejdnings- proces for spildolie, hvor genanvendelsen er afgifts- pligtig. — for spildolie, der genanvendes som brændsel, enten direkte efter genvinding eller efter en oparbejdnings- proces for spildolie, hvor genanvendelsen er afgifts- pligtig. L 331/76 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 1999 8. Storhertugdømmet Luxembourg: — for spildolie, der genanvendes som brændsel, enten direkte efter genvinding eller efter en oparbejdnings- proces for spildolie, hvor genanvendelsen er afgifts- pligtig — ved nedsættelse af afgiftssatsen for svær brændselsolie for at fremme brugen af mere miljøvenlige brænd- stoffer. Nedsættelsen skal specifikt knyttes til svovlind- holdet, og satsen kan under ingen omstændigheder være lavere end 6,5 EUR pr. ton. 9. Republikken Østrig: — for naturgas og methan — for spildolie, der genanvendes som brændsel, enten direkte efter genvinding eller efter en oparbejdnings- proces for spildolie, hvor genanvendelsen er afgifts- pligtig. 10. Den Portugisiske Republik: — ved anvendelse af forskellige afgiftssatser på blyfri benzin efter forskellige miljøkategorier, forudsat at de anvendte satser ikke er lavere end de minimumssatser for punktafgiften på mineralolier, der er fastsat i fælles- skabslovgivningen — ved nedsættelse af afgiftssatsen for svær brændselsolie for at fremme brugen af mere miljøvenlige brænd- stoffer. Nedsættelsen skal specifikt knyttes til svovlind- holdet, og afgiftssatsen på svær brændselsolie må ikke være lavere end den minimumssats for afgiften på svær brændselsolie, der er fastsat i fællesskabslovgivningen. 11. Republikken Finland: — for spildolie, der genanvendes som brændsel, enten direkte efter genvinding eller efter en oparbejdnings- proces for spildolie, hvor genanvendelsen er afgifts- pligtig. mineralolier, der er fastsat i fællesskabslovgivningen, og ikke giver anledning til konkurrenceforvridning — for luftfart, der ikke er omfattet af artikel 8, stk. 1, litra b), i direktiv 92/81/EØF. 13. Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland: — ved nedsættelse af afgiftssatsen for diesel for at fremme brugen af mere miljøvenlige brændstoffer — ved anvendelse af forskellige afgiftssatser på blyfri benzin efter forskellige miljøkategorier, forudsat at de anvendte satser ikke er lavere end de minimumssatser for punktafgiften på mineralolier, der er fastsat i fælles- skabslovgivningen. Artikel 3 I overensstemmelse med artikel 8, stk. 4, i Rådets direktiv 92/81/EØF og med forbehold af de forpligtelser, der gælder efter direktiv 92/82/EØF, tillades det følgende medlemsstater at anvende eller fortsat at anvende punktafgiftsnedsættelser eller -fritagelser som anført nedenfor indtil den 31. december 2000, af medmindre Rådet med Kommissionen inden denne dato træffer beslutning om, hvor- vidt visse af eller alle disse undtagelser skal ændres eller videre- føres i en yderligere bestemt periode: enstemmighed forslag på 1. Kongeriget Danmark: — ved anvendelse af forskellige afgiftssatser på benzin, forudsat at de anvendte satser er i overensstemmelse med forpligtelserne i henhold til direktiv 92/82/EØF, særlig de minimumssatser for punktafgiften på mine- ralolier, der er fastsat i direktivets artikel 3 og 4 — ved anvendelse af differentierede punktafgiftssatser for dieselolie, forudsat at de anvendte satser er i overens- stemmelse med forpligtelserne i henhold til direktiv 92/ 82/EØF, særlig de minimumssatser for punktafgiften på mineralolier, der er fastsat i direktivets artikel 5. 12. Kongeriget Sverige: 2. Forbundsrepublikken Tyskland: — ved anvendelse af forskellige afgiftssatser på blyfri benzin efter forskellige miljøkategorier, forudsat at de anvendte satser ikke er lavere end de minimumssatser for punktafgiften på mineralolier, der er fastsat i fælles- skabslovgivningen — ved nedsættelse af afgiftssatsen for mineralolier, der benyttes til industrielle formål, ved indførelse af både en lavere sats end standardsatsen og en nedsat sats for energiintensive virksomheder, forudsat at satserne ikke er lavere end de minimumssatser for punktafgiften på — ved anvendelse af forskellige afgiftssatser på brændstof, der anvendes af forarbejdningsindustrierne i overens- stemmelse med forpligtelserne i henhold til direktiv 92/ 82/EØF, særlig minimumssatserne i artikel 3 og 4. 3. Den Franske Republik: — ved forbrug på Korsika, forudsat at de anvendte satser ikke er lavere end de minimumssatser for punktafgiften på mineralolier, der er fastsat i fællesskabslovgivningen 23. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 331/77 — ved en forskellig dieselafgiftssats for erhvervskøretøjer, forudsat at satsen ikke er lavere end den minimumssats, der er fastsat i fællesskabslovgivningen — ved anvendelse af forskellige afgiftssatser på et nyt brændstof bestående af en vandfrostvæske/dieselemul- sion stabiliseret med overfladeaktive stoffer, forudsat at de anvendte satser er i overensstemmelse med forpligtel- serne i henhold til direktiv 92/82/EØF, særlig de mini- mumssatser for punktafgiften på mineralolier, der er fastsat i direktivets artikel 5 — ved fritagelse for svær brændselsolie, der anvendes som brændsel ved fremstillingen af aluminiumoxid i byen Gardanne. 4. Den Italienske Republik: — afgiftsfritagelse for mineralolier, der anvendes som brændstof ved produktionen af aluminiumoxid på Sardi- nien — ved nedsættelse af afgiftssatsen for brændselsolie til produktion af damp og for gasolie, der benyttes i ovne til tørring og aktivering af molekylesigter i Reggio Cala- bria, forudsat at satsen ikke er lavere end de minimums- satser for punktafgiften på mineralolier, der er fastsat i fællesskabslovgivningen — ved nedsættelse af afgiftssatsen for benzin, der forbruges i området Friuli-Venezia Giulia, forudsat at satsen ikke er lavere end den minimumssats, der er fastsat i fælles- skabslovgivningen — ved nedsættelse af afgiftssatsen for mineralolier, der forbruges i områderne Udine og Trieste, forudsat at satserne ikke er lavere end de minimumssatser, der er fastsat i fællesskabslovgivningen — ved nedsættelse af afgiftssatserne for fyringsolie og LPG til brændselsolie, der distribueres gennem net til særlig ugunstigt stillede geografiske områder, i overensstem- melse med forpligtelserne i henhold til direktiv 92/ 82/EØF, særlig minimumssatsen i artikel 5 og 7. 5. Kongeriget Nederlandene: — ved nedsættelse af afgiftssatserne for diesel til erhvervs- køretøjer, forudsat at satserne ikke er lavere end de minimumssatser, der er fastsat i fællesskabslovgivningen — ved forskellige afgiftssatser på LPG, der benyttes som motorbrændstof i køretøjer til offentlig transport. 6. Republikken Finland: — naturgas anvendt som motorbrændstof. Artikel 4 Rådets beslutning 1997/425/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2000. Denne beslutning anvendes fra den 1. januar 2000. Artikel 5 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Artikel 6 Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 1999. På Rådets vegne K. HEMILÄ Formand


title: European Union-Latin America scientific cooperation in the 90's. Volume II, International scientific cooperation (ISC).

eurovoc_concepts:
EU relations
European Union
Latin America
international cooperation
scientific cooperation


title: Nariadenie Komisie (ES) č. 2690/1999 zo 17. decembra 1999 o povolení nových doplnkových látok v krmivách

eurovoc_concepts:
animal nutrition
food additive
foodstuffs legislation

formats: html pdf print

text: 456 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 27 31999R2690 18. 12. 1999 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 326/33 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 2690/1999 zo 17. decembra 1999 o povolení nových doplnkových látok v krmivách KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na smernicu Rady 70/524/EHS z 23. novembra naposledy 1970 zmenenú č. (ES) 2562/1999 (2), a najmä na jej článok 3, v krmivách (1), nariadením Komisie o doplnkových a doplnenú látkach keďže: (1) (2) (3) smernica 70/524/EHS ustanovuje, že nové doplnkové látky možno povoliť s prihliadnutím na pokrok vo vedeckých a technických poznatkoch; výžive enzýmov, mikroorganizmov zvierat (3) smernica Rady 93/113/ES zo 14. decembra 1993 a ich o používaní prípravkov vo a o obchodovaní s nimi, naposledy zmenená smernicou 97/40/ES (4) výnimkou zo smernice 70/524/EHS, splno- štáty dočasne povoliť používanie mocňuje členské z týchto a prípravkov enzýmov, mikroorganizmov doplnkových látok a obchodovanie s nimi; a doplnená nové doplnkové látky alebo nové používanie doplnko- vých látok sa dočasne povoľuje, ak pri povolenom množstve v krmivách nemajú škodlivý vplyv na zdravie ľudí, na zdravie zvierat ani na životné prostredie a ani neuškodia spotrebiteľovi zmenou vlastností živočíšnych ak ich prítomnosť v krmivách možno produktov, kontrolovať a je odôvodnené predpokladať so zreteľom na dostupné výsledky, že priaznivo ovplyvňujú vlastnosti krmív alebo živočíšnu produkciu, ak sú do takýchto krmív zapracované; (4) smernica Rady 89/391/EHS (5) o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a zdravia pracovníkov pri práci a jej príslušné jednotlivé smernice, najmä smer- nica Rady 90/679/EHS (6), naposledy zmenená a dopl- (1) Ú. v. ES L 270, 14. 12. 1970, s. 1. (2) Ú. v. ES L 310, 4. 12. 1999, s. 11. (3) Ú. v. ES L 334, 31. 12. 1993, s. 17. (4) Ú. v. ES L 180, 9. 7. 1997, s. 21. (5) Ú. v. ES L 183, 29. 6. 1989, s. 1. (6) Ú. v. ES L 374, 31. 12. 1990, s. 1. nená smernicou Komisie 97/65/ES (7) o ochrane pracov- níkov pred rizikami súvisiacimi s vystavovaním sa biolo- gickým činiteľom pri práci, sú plne uplatniteľné na pracovníkov pri používaní s manipulácii s doplnkovými látkami v krmivách; (5) (6) (7) z posúdenia dokumentácie predloženej členskými štátmi podľa článku 3 smernice 93/113/ES vyplýva, že určitý počet prípravkov, patriacich do skupiny enzýmov a mikroorganizmov, možno dočasne povoliť; vedecký výbor pre výživu zvierat predložil priaznivé stanovisko vzhľadom na neškodnosť týchto prípravkov; opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre krmivá, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Prípravky patriace do skupiny „enzýmy“ uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu sa povoľujú ako doplnkové látky vo výžive zvierat podľa smernice 70/524/EHS, za podmienok usta- novených v uvedenej prílohe. Článok 2 Prípravok patriaci do skupiny „mikroorganizmy“ uvedený v prílohe II k tomuto nariadeniu sa povoľuje ako doplnková látka vo výžive zvierat podľa smernice 70/524/EHS, za podmienok ustanovených v uvedenej prílohe. Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiaty deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. (7) Ú. v. ES L 335, 6. 12. 1997, s. 17 03/zv. 27 SK Úradný vestník Európskej únie 457 Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 17. decembra 1999 Za Komisiu David BYRNE člen Komisie PRÍLOHA I 4 5 8 Chemický vzorec, opis Druhy alebo kategórie zvierat Najvyšší vek Najmenej Najviac Jednotky aktivity/kg kompletného krmiva Iné ustanovenia Termín povolenia 30. 9. 2000 S K Číslo 43 Doplnková látka Endo-1,4- betaxylanáza EC 3. 2. 1. 8 Endo-1,3(4)- betaglukanáza EC 3. 2. 1. 6 Alfa –amyláza EC 3. 2. 1. 1 Prasiatka 4 mesiace Prípravok endo-1,4-beta-xylanázy, produko- vanej kmeňom Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135), endo-1,3(4)-beta-glukanázy produkovanej kmeňom Trichoderma longibra- chiatum (ATCC 2106) a alfa-amylázy, produkovanej kmeňom Bacillus amyloliquefa- ciens(DSM 9553) o aktivite najmenej: Endo-1,4-beta-xylanáza:3 975 U/g (1) Endo-1,3(4)-beta-glukanáza: 125 U/g (2) Prasiatka 4 mesiace 44 Endo-1,3,(4)- beta-gluka- náza EC 3. 2. 1. 6 Endo-1,4- beta-xylanáza EC 3. 2. 1. 8 Alfa-amyláza EC 3. 2. 1. 1 Prípravok endo-1,3,(4)-beta-glukanázy produ- kovanej kmeňom Trichoderma longibrachiatu- m(ATCC 2106) endo-1,4-beta-xylanázy produkovanej kmeňom Trichoderma longibra- chiatum (ATCC 2105) a alfa amylázy produko- vanej kmeňom Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) o aktivite najmenej: a Endo-1,3(4)-beta-glukanáza: 250 U/g (2) Endo-1,4-beta-xylanáza:400 U/g (1) Alfa-amyláza: 1 000 U/g (3) Endo-1,4- beta-xylanáza: 3 975 U endo-1,3(4)- beta-gluka- náza: 125 U Alfa -amyláza: 1 000 U endo-1,3(4) beta-gluka- náza: 250 U Endo-1,4- beta-xylanáza: 400 U alfa-amyláza: 1 000 U _ _ – _ – – 1. 1. V návode na použitie doplnkovej látky a premixu uveďte teplotu pri skladovaní, dobu použiteľnosti a stabilitu pri granulo- vaní. 2. 2. Odporúčané množstvo v 1 kg komplet- ného krmiva: Endo-1,4-betaxylanáza: 3 975 U Endo-1,3(4)-beta-glukanáza: 125 U Alfa -amyláza: 1 000 U 3. 3. Určené na použitie do kŕmnych zmesí obsahujúcich obilniny bohaté na škrob a neškrobové polysacharidy (najmä na arabi- noxylany a beta-glukány) napr. obsahujú- cich viac ako 30 % pšenice a 20 % jačmeňa a 20 % raže. 30. 9. 2000 1. 1. V návode na použitie doplnkovej látky a skladovaní, premixu uveďte teplotu pri dobu použiteľnosti a stabilitu pri granulo- vaní. 2. 2. Odporúčané množstvo v 1 kg komplet- ného krmiva: Endo-1,3,(4)- beta-glukanáza: 250 U Endo-1,4-beta-xylanáza: 400 U Alfa-amyláza: 1 000 U 3. 3. Určené na použitie do kŕmnych zmesí obsahujúcich obilniny bohaté na škrob a na neškrobové polysacharidy (hlavne na arabinoxylány a beta-glukány) napr. obsa- hujúcich viac ako 50 % jačmeňa Ú r a d n ý v e s t n í k E u r ó p s k e j ú n i e 0 3 / z v. 2 7 Chemický vzorec, opis Druhy alebo kategórie zvierat Najvyšší vek Najmenej Najviac Jednotky aktivity/kg kompletného krmiva Iné ustanovenia Termín povolenia 30. 9. 2000 Číslo 45 Doplnková látka Endo-1,3(4)- beta-gluka- náza EC 3. 2. 1. 6 Endo-1,4- beta-xylanáza EC 3. 2. 1. 8 Alfa-amyláza EC 3. 2. 1. 1 46 Endo-1,3(4)- beta-gluka- náza EC 3. 2. 1. 6 Endo-1,4- beta-xylanáza EC 3. 2. 1. Polygalakturo- náza EC 3. 2. 1. 15 Prasiatka 4 mesiace Prípravok endo-1,3,(4)-beta-glukanázy produ- kovanej kmeňom Trichoderma longibrachiatu- endo-1,4-beta-xylanázy m(ATCC 2106) produkovanej kmeňom Trichoderma longibra- chiatum (IMI SD. 135) a alfa amylázy produko- vanej kmeňom Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) o aktivite najmenej: a Endo-1,3(4)-beta-glukanáza: 250 U/g (2) Endo-1,4-beta-xylanáza:400 U/g (1) Alfa-amyláza: 1 000 U/g (3) Výkrm ošípaných _ Prípravok endo-1,3(4)-beta-glukanázy produ- kovanej kmeňom Trichoderma longibrachiatu- m(ATCC 2106) endo-1,4-beta-xylanázy produkovanej kmeňom Trichoderma longibra- chiatum(IMI a polygarakturonázy produkovanej kmeňom Aspergillus aculeatus (CBS 589. 94) o aktivite najmenej: SD. 135) a Endo-1,3(4)-beta-glukanáza: 400 U/g (2) Endo-1,4-beta-xylanáza: 400 U/g (1) Polygalakturonáza: 50 U/g (4) Endo-1,3(4)- beta-gluka- náza: 250 U Endo-1,4- beta-xylanáza: 400 U Alfa-amyláza: 1 000 U Endo-1,3(4)- beta-gluka- náza: 400 U endo-1,4- beta-xylanáza: 400 U polygalaktu- ronáza: 50 U – – – _ – – 1. 1. V návode na použitie doplnkovej látky a premixu uveďte teplotu pri skladovaní, dobu použiteľnosti a stabilitu pri granulo- vaní. 2. 2. Odporúčané množstvo v 1 kg komplet- ného krmiva: Endo-1,3,(4)- beta-glukanáza: 250 U Endo-1,4-beta-xylanáza: 400 U Alfa-amyláza: 1 000 U. 3. 3. Určené na použitie do kŕmnych zmesí obsahujúcich obilniny bohaté na škrob a na neškrobové polysacharidy (hlavne na arabinoxylány a beta-glukány) napr. obsa- hujúcich viac ako 35 % jačmeňa 30. 9. 2000 1. 1. V návode na použitie doplnkovej látky a premixu uveďte teplotu pri skladovaní, dobu použiteľnosti a stabilitu pri granulo- vaní. 2. 2. Odporúčané množstvo v 1 kg komplet- ného krmiva: Endo-1,3,(4)- beta-glukanáza: 400 U Endo-1,4-beta-xylanáza: 400 U Polygalakturonáza 50 U 3. 3. Určené na použitie do kŕmnych zmesí obsahujúcich obilniny bohaté na škrob a na neškrobové polysacharidy (hlavne na arabinoxylány a beta-glukány) napr. obsa- hujúcich viac ako 40 % jačmeňa. 0 3 / z v. 2 7 S K Ú r a d n ý v e s t n í k E u r ó p s k e j ú n i e 4 5 9 Číslo 47 Doplnková látka Endo-1,3(4)- beta-gluka- náza EC 3. 2. 1. 6 Endo-1,3(4)- beta-xylanáza EC 3. 2. 1. 8 Alfa-amyláza EC 3. 2. 1. 1 Polygalakturo- náza EC 3. 2. 1. 15 Chemický vzorec, opis Druhy alebo kategórie zvierat Najvyšší vek Najmenej Najviac Jednotky aktivity/kg kompletného krmiva Iné ustanovenia Prípravok endo-1,3,(4)-beta-glukanázy produ- kovanej kmeňom Trichoderma longibrachiatu- m(ATCC Prasiatka 4 mesiace 2106) a endo-1,4-beta-xylanázy produkovanej kmeňom Trichoderma longibrachiatum(IMI SD 135), alfa-amylázy produkovanej kmeňom Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553), polyga- lakturonázy produkovanej kmeňom Asper- (CBS 589. 94) o aktivite gillus najmenej: beta-glukanáza: 150 U/g (2) Endo-1,4-beta-xylanáza: 4 000 U/g (1) Alfa-amyláza: 1 000 U/g (3) Endo-1,3(4)- aculeatus endo-1,3(4)- beta-gluka- náza: 150 U endo-1,4- beta-xylanáza: 4 000 U alfa-amyláza: 1 000 U Polygalakturo- náza: 25 U _ – – – 1. 1. V návode na použitie doplnkovej látky a premixu uveďte teplotu pri skladovaní, dobu použiteľnosti a stabilitu pri granulo- vaní. 2. 2. Odporúčané množstvo v 1 kg kompletného krmiva: Endo-1,3(4)- beta-glukanáza: 150 U Endo-1,4-beta-xylanáza: 4 000 U Alfa-amyláza: 1 000 U 3. Polygalakturonáza: 25 U (1) 1 U je množstvo enzýmu, ktoré uvoľní 1 µmol redukujúcich cukrov (ekvivalent xylózy) z xylanu špaldového ovsa za minútu pri pH 5,3 a 50° C. (2) 1 U je množstvo enzýmu, ktoré uvoľní 1 µmol redukujúcich cukrov (ekvivalent glukózy) z beta-glukánu jačmeňa za minútu pri pH 5,0 a 30° C. (3) 1 U je množstvo enzýmu, ktoré uvoľní 1 µmol glykozidických väzieb zo substrátu zosieťovaného vo vode nerozpustného škrobového polyméru za minútu pri pH 6,5 a 37° C. (4) 1 U je množstvo enzýmu, ktoré uvoľní 1 µmol redukujúcej látky (ekvivalent kyseliny galakturonovej) z poly D-galakturonového substrátu za minútu pri pH 5,0 a 40° C. Termín povolenia 30. 9. 2000 4 6 0 S K Ú r a d n ý v e s t n í k E u r ó p s k e j ú n i e 0 3 / z v. 2 7 Číslo Doplnková látka Chemický vzorec, opis Druhy alebo kategórie zvierat Najvyšší vek PRÍLOHA II Teľatá 6 mesiacov Živých zárodkov/kg (kg kompletného krmiva) Najmenej 5 x 108 Najviac 2 x 109 15 Enterococcus faecium NCIMB 11181 Prípravok kmeňa Enterococcus faecium o obsahu najmenej: Prášková forma: 4 x 1011ž. z. /g dopln- kovej látky Poťahovaná forma: 1010 5 x zárodkov/g kovej látky živých dopln- Prasiatka 4 mesiace 5 x 10 8 2 x 109 16 Enterococcus faecium DSM 7134 Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 Zmes kmeňov: Teľatá 6 mesiacov 1 x 109 6 x 109 Enterococcus faecium o obsahu najmenej: 7 živých x109 zárodkov/g a Lactobacillus rhamnosus o obsahu najmenej: 3 x živých 109 zárodkov/g Prasiatka 4 mesiace 1 x 109 5 x 109 Iné ustanovenia Doba povolenia 30. 9. 2000 30. 9. 2000 30. 9. 2000 30. 9. 2000 V návode na použitie doplnkovej látky a premixu uveďte teplotu pri sklado- vaní, dobu použiteľ- nosti a stabilitu pri granulovaní. V návode na použitie doplnkovej látky a premixu uveďte teplotu pri sklado- vaní, dobu použiteľ- nosti a stabilitu pri granulovaní. V návode na použitie doplnkovej látky a premixu uveďte teplotu pri sklado- vaní, dobu použiteľ- nosti a stabilitu pri granulovaní. V návode na použitie doplnkovej látky a premixu uveďte teplotu pri sklado- vaní, dobu použiteľ- nosti a stabilitu pri granulovaní. 0 3 / z v. 2 7 S K Ú r a d n ý v e s t n í k E u r ó p s k e j ú n i e 4 6 1


title: A Bizottság 331/2000/EK rendelete (1999. december 17.) a mezőgazdasági termékek ökológiai termeléséről, valamint a mezőgazdasági termékeken és élelmiszereken erre utaló jelölésekről szóló 2092/91/EGK tanácsi rendelet V. mellékletének módosításáról

eurovoc_concepts:
agricultural product
eco-label
foodstuff
labelling
organic farming
preparation for market

text: 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 41 32000R0331 L 48/1 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 2000. 2. 19. termékeken és a mezőgazdasági élelmiszereken erre utaló jelölésekről szóló 2092/91/EGK tanácsi rendelet V. mellékletének módosításáról termékek ökológiai A BIZOTTSÁG 331/2000/EK RENDELETE (1999. december 17. ) termeléséről, valamint a mezőgazdasági AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, útmutatóban előírt pontos műszaki követelmények szerint használhatók; tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, (4) mivel a logó használatával a termelők növelhetik a termé- keik iránti bizalmat az Európai Unió fogyasztóinak köré- ben, valamint javíthatják e termékek azonosíthatóságát; tekintettel a legutóbb az 1804/1999/EK rendelettel (1) módosított, a mezőgazdasági termékek ökológiai termeléséről, valamint a mezőgazdasági termékeken és élelmiszereken erre utaló jelölések- ről szóló, 1991. június 24-i 2092/91/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 13. cikke harmadik francia bekezdésére, (5) mivel a logó használata azt jelzi, hogy az így megjelölt ter- mékeket a termelés, az előkészítés, illetve az értékesítés minden egyes szakasza során alávetették a tagállamok fele- lősségi körébe tartozó ellenőrzési rendszernek. Ez a rend- szer biztosítja a termékek eredetiségének tiszteletben tar- termelési módszerekre tását, valamint az organikus vonatkozó előírások betartását; (1) mivel a 2092/91/EGK rendelet 10. cikke rendelkezik a logók használatának lehetőségéről, a 2092/91/EGK rendelet V. melléklete előírja; mivel a terme- lők a logó használatát önkéntes alapon vállalhatják, ha tel- jesítik az említett cikkben meghatározott feltételeket; ahogyan azt (6) mivel a logó olyan hasznos segédeszköz a termelők szá- mára, amelyet az alkalmazás valamennyi feltételének telje- sítése esetén a termékeik címkézéséhez használhatnak; (2) mivel közösségi logó kísérheti a 10. cikkben, illetve az V. mellékletben említett azon jelzést, amely szerint az adott terméket alávetették az ellenőrzési rendszernek; (7) mivel az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2092/91/EGK rendelet 14. cikkében említett bizottság véleményével, (3) mivel a fogyasztók tájékoztatása érdekében fontos egy a minimális termékek címkéjén; mivel a logók kizárólag a grafikai szabványosított információt feltüntetni ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk (1) HL L 222. , 1999. 8. 24. , 1. o. (2) HL L 198. , 1991. 7. 22. , 1. o. A 2092/91/EGK rendelet V. melléklete helyébe e rendelet melléklete lép. 42 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet 2. cikk 3. cikk A melléklet B. részében említett közösségi logónak a címkén való feltüntetésére vonatkozóan a 2092/91/EGK rendelet 10. cikkében, továbbá az e rendelet mellékletének B. 1. , B. 2. , B. 3. és B. 4. pontjában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 60. napon lép hatályba. Az V. mellékletnek az e rendelet hatálybalépését megelőzően megállapított rendelkezései a meglévő készletek erejéig továbbra is alkalmazhatók. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1999. december 17-én. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 43 MELLÉKLET „V. MELLÉKLET A. RÉSZ: AZ ELLENŐRZÉSI RENDSZERNEK ALÁVETETT TERMÉKEK MEGJELÖLÉSE Annak a jelzését, hogy egy terméket alávetettek az ellenőrzési rendszernek, azon a nyelven vagy nyelveken kell feltüntetni, amelyet, illetve amelyeket a címkén használtak. Spanyol nyelven: Agricultura Ecológica – Sistema de control CE Dán nyelven: Økologisk Jordbrug – EF-kontrolordning Német nyelven: Ökologischer Landbau – EG-Kontrollsystem vagy Biologische Landwirtschaft – EG-Kontrollsystem Görög nyelven: Βιολογική γεωργία – Σύστημα ελέγχου ΕΚ Angol nyelven: Organic Farming – EC Control System Francia nyelven: Agriculture biologique – Système de contrôle CE Olasz nyelven: Agricoltura Biologica – Regime di controllo CE Holland nyelven: Biologische landbouw – EG-controlesysteem Portugál nyelven: Agricultura Biológica – Sistema de Controlo CE Finn nyelven: Luonnonmukainen maataloustuotanto – EY:n valvontajärjestelmä Svéd nyelven: Ekologiskt jordbruk – EG-kontrollsystem B. RÉSZ: KÖZÖSSÉGI LOGÓ B. 1. A közösségi logó grafikai megjelenítésére és használatára vonatkozó feltételek B. 1. 1. A fent említett közösségi logóknak meg kell felelniük az e melléklet B. 2. részében szereplő mintáknak. B. 1. 2. E melléklet B. 3. része tartalmazza azokat a jelzéseket, amelyeket a logónak tartalmaznia kell. Lehetőség van a logóknak az e melléklet A. részében megadott jelzésekkel való kombinálására is. B. 1. 3. A közösségi logót és az e melléklet B. 3. részében megadott jelzéseket az e melléklet B. 4. részében szereplő grafikai útmutatóban foglalt műszaki sokszorosítási szabályoknak megfelelően kell használni. 44 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet B. 2. Minták 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 45 46 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet B. 3. A közösségi logón feltüntetendő jelzések B. 3. 1. Egy jelzés: Spanyol nyelven: AGRICULTURA ECOLÓGICA Dán nyelven: ØKOLOGISK JORDBRUG Német nyelven: BIOLOGISCHE LANDWIRTSCHAFT vagy ÖKOLOGISCHER LANDBAU Görög nyelven: ΒΙΟΛΟΓΙΚΗ ΓΕΩΡΓΙΑ Angol nyelven: ORGANIC FARMING Francia nyelven: AGRICULTURE BIOLOGIQUE Olasz nyelven: AGRICOLTURA BIOLOGICA Holland nyelven: BIOLOGISCHE LANDBOUW Portugál nyelven: AGRICULTURA BIOLÓGICA Finn nyelven: LUONNONMUKAINEN MAATALOUSTUOTANTO Svéd nyelven: EKOLOGISKT JORDBRUK B. 3. 2. Két jelzés kombinációja: Két, a B. 3. 1. pontban felsorolt nyelvekre utaló jelzés kombinációja is megengedett, ha megfelel az alábbi példáknak: Holland/Francia: BIOLOGISCHE LANDBOUW AGRICULTURE BIOLOGIQUE Finn/Svéd: LUONNONMUKAINEN MAATALOUSTUOTANTO EKOLOGISKT JORDBRUK Francia/Német: AGRICULTURE BIOLOGIQUE BIOLOGISCHE LANDWIRTSCHAFT 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 47 B. 4. Grafikai útmutató TARTALOMJEGYZÉK Oldal 1. Bevezetés………………………………………………………………………………………………………………… 48 2. A logó általános használata…………………………………………………………………………………………… 48 2. 1. Színes logók (referenciaszínek)…………………………………………………………………………………… 48 2. 2 Egyszínű logók: fekete-fehér logók………………………………………………………………………………… 49 2. 3. Kontraszt háttérszínekkel………………………………………………………………………………………… 50 2. 4. Tipográfia………………………………………………………………………………………………………… 50 2. 5. Nyelv……………………………………………………………………………………………………………… 50 2. 6. Kicsinyítési arányok……………………………………………………………………………………………… 51 2. 7. A logó használatának sajátos feltételei…………………………………………………………………………… 51 3. Eredeti pozitívok………………………………………………………………………………………………………… 52 3. 1. Kettős színkombináció…………………………………………………………………………………………… 52 3. 2. Kontúrok…………………………………………………………………………………………………………… 67 3. 3. Egyszínű: fekete-fehér logó………………………………………………………………………………………… 67 3. 4. Színminták………………………………………………………………………………………………………… 68 48 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet 1. BEVEZETÉS A grafikai útmutató a logó reprodukálására szolgáló eszköz a felhasználók számára. 2. A LOGÓ ÁLTALÁNOS HASZNÁLATA 2. 1. SZÍNES LOGÓK (referenciaszínek) Ha színes logót használnak, a logót vagy direkt színekkel kell kinyomni (Pantone), vagy négyszínnyomással. A referenciaszínek az alábbiak: 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 49 2. 2 EGYSZÍNŰ LOGÓK: FEKETE-FEHÉR LOGÓK A fekete-fehér logó az alábbiak szerint használható: 50 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet 2. 3. KONTRASZT HÁTTÉRSZÍNEKKEL Ha a színesben nyomott logót olyan színes hátérrel használják, amely megnehezíti az olvashatóságot, a logót éles külső kontúrvonallal kell keretezni, hogy a háttérszínből kontrasztként kitűnjék az alábbiak szerint: LOGÓ SZÍNES HÁTTÉRREL 2. 4. TIPOGRÁFIA A szöveges feliratokhoz félkövéren szedett, keskeny nagybetűs Frutiger karaktereket kell használni. A feliratok betűnagysága a 2. 6. pont előírásai szerint csökkenthető. 2. 5. NYELV A B. 3. pontban meghatározott jelzések függvényében lehet használni a logók nyelvi változatát vagy változatait. 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 51 2. 6. KICSINYÍTÉSI ARÁNYOK Ha a különböző címketípusokon a logó használata kicsinyítést tesz szükségessé, a legkisebb betűméret a következő: a) Egy jelzéssel ellátott logók esetében: minimum 20 mm-es átmérő. b) Két jelzés kombinációját tartalmazó logók esetében: minimum 40 mm-es átmérő. 2. 7. A LOGÓ HASZNÁLATÁNAK SAJÁTOS FELTÉTELEI A logó használatának az a célja, hogy a termékeknek különleges értéket kölcsönözzön. A logó használatának leghatékonyabb módja ezért a színes változat, hiszen ez szembetűnőbb, így a fogyasztó könnyebben és gyorsabban felismeri. Az 2. 2. pontnak megfelelő egyszínű logó (fekete-fehér) csak olyan esetekben ajánlott, amikor a színes nyomás nem valósítható meg. 52 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet 3. EREDETI POZITÍVOK 3. 1. KETTŐS SZÍNKOMBINÁCIÓ – Egy jelzés minden nyelven 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 53 54 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 55 56 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 57 58 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 59 60 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 61 62 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 63 64 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet – Példák a B. 3. 2. pontban említett nyelvkombinációkra 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 65 66 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 67 3. 2. KONTÚROK 3. 3. EGYSZÍNŰ: FEKETE-FEHÉR LOGÓ 68 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet 3. 4. SZÍNMINTÁK PANTONE REFLEX BLUE PANTONE 367 “


title: Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 182/1999 af 17. december 1999 om ændring af bilag XIII (transport) til EØS-aftalen

eurovoc_concepts:
European Economic Area
Liechtenstein
agreement (EU)
civil aviation
transitional period (EU)

text: L 74/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 15. 3. 2001 AFG(cid:216)RELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE E(cid:216)S-UDVALG Nr. 182/1999 af 17. december 1999 om (cid:230)ndring af bilag XIII (transport) til E(cid:216)S-aftalen DET BLANDEDE E(cid:216)S-UDVALG HAR (cid:151) under henvisning til aftalen om Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de som tilpasset ved pro- tokollen om tilpasning af aftalen om Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de, i det fłlgende ben(cid:230)vnt »aftalen«, s(cid:230)rlig artikel 98, og ud fra fłlgende betragtninger: (1) E(cid:216)S-R(cid:229)dets afgłrelse nr. 1/95 af 10. marts 1995 om ikrafttr(cid:230)delsen af aftalen om Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de for fyrstendłmmet Liechtenstein (1) fasts(cid:230)tter, at Liechtenstein gen- nemfłrer bestemmelserne i de retsakter, der er omhandlet i kapitel VI (Civil Luftfart) i bilag XIII til aftalen, fra den 1. januar 2000, idet Det Blandede E(cid:216)S-udvalg tager spłrgsm(cid:229)let op til fornyet over- vejelse i lłbet af 1999. (2) Det fremg(cid:229)r af den fornyede overvejelse, som Det Blandede E(cid:216)S-udvalg har gennemfłrt i henhold til kapitel VI, Civil Luftfart, i bilag XIII til aftalen, at de s(cid:230)rlige omst(cid:230)ndigheder i Liechtenstein, som berettigede en overgangsperiode, ikke har (cid:230)ndret sig. (3) P(cid:229) dette grundlag błr overgangsperioden forl(cid:230)nges indtil den 1. januar 2002 (cid:151) TRUFFET F(cid:216)LGENDE AFG(cid:216)RELSE: Artikel 1 Teksten i bilag XIII, kapitel VI, Civil Luftfart, til aftalen, mellem kapiteloverskriften og punkt I »Konkurren- ceregler« affattes s(cid:229)ledes: »Liechtenstein gennemfłrer bestemmelserne i de retsakter, der er omhandlet i punkt ii)-vi) fra den 1. januar 2002, idet Det Blandede E(cid:216)S-udvalg tager spłrgsm(cid:229)let op til fornyet overvejelse i lłbet af 2001. « Denne afgłrelse tr(cid:230)der i kraft den 1. januar 2000, forudsat at Det Blandede E(cid:216)S-udvalg har modtaget alle fornłdne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1. Artikel 2 Denne afgłrelse offentliggłres i E(cid:216)S-afsnittet i og E(cid:216)S-till(cid:230)gget til De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Artikel 3 Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 17. december 1999. P(cid:229) Det Blandede E(cid:216)S-udvalgs vegne N. v. LIECHTENSTEIN Formand (1) EFT L 86 af 20. 4. 1995, s. 58


title: Rådets forordning (EF) nr. 2722/1999 af 17. december 1999 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af furfuraldehyd med oprindelse i Folkerepublikken Kina

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
cereal product
chemical industry
import
oil industry

text: 22. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 328/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 2722/1999 af 17. december 1999 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af furfuraldehyd med oprindelse i Folkerepublikken Kina RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 9, under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: A. PROCEDURE (1) (2) 1. Tidligere undersøgelse I januar 1995 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 95/95 (2) en endelig antidumpingtold på importen af furfuraldehyd med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«). Tolden udgjorde 352 ECU pr. ton. 2. Anmodning om en fornyet undersøgelse En kinesisk eksportør, China National Chemical Import and Export Corp. (i det følgende benævnt »Sinochem«), indgav den 5. juli 1996 en anmodning om en fornyet undersøgelse af foranstaltningerne i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundforordningen«). Anmodningen om en fornyet undersøgelse var begrundet i påstande om, at der som følge af prisstigninger på importen med oprindelse i Kina ikke længere var behov for en antidumpingtold til at afhjælpe virkningerne af dumpingen; at ansøgeren kun eksporterede en begrænset mængde varer til Fælles- skabet, og at EF-erhvervsgrenens struktur var ændret betydeligt som følge af Østrigs tiltrædelse, idet der herved var fremkommet en ny EF-producent, hvilket forbedrede EF-erhvervsgrenens samlede situation. (1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. Forordningen som senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98 (EFT L 128 af 30. 4. 1998, s. 18). (2) EFT L 15 af 21. 1. 1995, s. 11. På grundlag af ovenstående fandt Kommissionen, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en fornyet undersøgelse vedrørende dumping og skade samt Fælles- skabets interesser. Kommissionen offentliggjorde derfor i maj 1997 en meddelelse (i det følgende benævnt »indledningsmedde- lelsen«) i De Europæiske Fællesskabers Tidender (3) om indledning af en fornyet undersøgelse af foranstaltnin- gerne vedrørende importen af furfuraldehyd med oprin- delse i Kina og iværksatte en undersøgelse. 3. Nærværende undersøgelse Kommissionen underrettede officielt producenterne i Fællesskabet, producenter og eksportører, importører og brugerindustrier, som den vidste var berørt af sagen, samt deres repræsentative sammenslutninger og repræ- sentanterne for eksportlandet. Alle direkte berørte parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplys- ninger, som den anså for nødvendige med henblik på fastlæggelse af dumping og analysen af Fællesskabets interesser, og den aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber: (3) (4) (5) a) Producenter i Fællesskabet — Furfural Español, Spanien — Lenzing AG, Østrig b) Brugerindustri — Repsol Petroleo, Spanien. (6) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. maj 1996 til 30. april 1997 (i det følgende benævnt »under- søgelsesperioden«). Analysen EF-erhvervsgrenens situation dækkede perioden fra 1. januar 1994 til 30. april 1997. af (3) EFT C 156 af 24. 5. 1997, s. 3. L 328/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 12. 1999 (7) (8) (9) (10) På grund af de talrige vanskeligheder ved at nå frem til resultater i nærværende undersøgelse, navnlig fordi der samtidig verserede en sag for Retten i Første Instans bl. a. om en præcisering af definitionen af den pågældende vare, varede undersøgelsen betydeligt længere end den periode på tolv måneder, der anbefales for undersøgelser i grundforordningen. i henhold til artikel 11, stk. 5, B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 1. Den pågældende vare Den pågældende vare er furfuraldehyd (også kaldet 2- furaldehyd eller furfural), som er en let gul væske med en karakteristisk skarp lugt, og som fremstilles ved forar- bejdning af forskellige former for landbrugsaffald. Furfu- raldehyd har idet varen anvendes som et selektivt opløsningsmiddel ved olieraffi- nering til fremstilling af smøreolier og som råmateriale til forarbejdning til furfurylalkohol, der anvendes ved fremstilling af kunstharpiks til støbeforme. to hovedanvendelsesformål, Undersøgelsen har vist, at den fra Kina eksporterede vare hovedsagelig fremstilles på grundlag af risskaller eller majstoppe. 2. Samme vare Sinochem gentog den påstand, selskabet allerede havde fremsat for Retten i Første Instans (4), nemlig at furfural- dehyd importeret fra Kina ikke er samme vare som da af furfuraldehyd varerne har forskellige anvendelsesformål, og der således er tale om to separate markeder. EF-erhvervsgrenen, fremstillet Det er blevet hævdet, at en EF-producent er den vigtigste leverandør af furfuraldehyd til anvendelse ved olieraffi- nering, mens den kinesiske vare sælges som råmateriale til forarbejdning til furfuralalkohol. Det hævdedes derfor, at EF-erhvervsgrenen umuligt kunne have lidt skade, da de kinesiske eksportører ikke konkurrerer på samme marked. Furfuraldehyd fremstillet i Fællesskabet og i Kina har samme fysiske egenskaber og specifikationer og er ikke udelukkende beregnet til et bestemt anvendelsesformål. Dette betyder, at de i overensstemmelse med den dom, som Retten i Første Instans afsagde den 29. januar 1998, er indbyrdes udskiftelige og kan benyttes til begge anvendelsesformål. Påstanden blev derfor afvist, og det i Kina er konkluderedes, at samme vare som furfuraldehyd fremstillet og solgt af EF-producenterne, i grundforord- ningen. furfuraldehyd fremstillet jf. artikel 1, stk. 4, antidumpingforanstaltninger, havde ændret sig væsent- ligt siden den oprindelige undersøgelse. for at være et (12) Det skal bemærkes, at eftersom Kina i den oprindelige land uden undersøgelse blev anset markedsøkonomi, vil en påvisning af ændrede omstæn- digheder kræve bevis for, at alle de pågældende varer, eller i det mindste en repræsentativ mængde, der ekspor- teres fra Kina, i øjeblikket sælges til en pris, der er udtryk for et andet dumpingniveau. Med henblik på at vurdere de påståede ændrede omstændigheder skal det derfor være muligt at analysere hele eksporten, eller i det mindste en repræsentativ del heraf, fra Kina, og en sådan analyse skal gennemføres. (13) (14) (15) På grundlag af tilgængelige statistiske oplysninger fra Eurostat fandtes det imidlertid i dette tilfælde, at den eksport af den pågældende vare, som Sinochem havde givet meddelelse om, kun tegnede sig for en mindre del af den samlede kinesiske eksport i undersøgelsespe- rioden. Det skal desuden i denne forbindelse bemærkes, at det ikke var muligt at fastslå det faktiske omfang af eksporten fra Kina, da der var tegn på, at ovennævnte statistiske oplysninger fra Eurostat var ufuldstændige for undersøgelsesperioden. For det første steg importen fra Thailand (et tredjeland, der ikke er omfattet af denne undersøgelse) kraftigt efter indførelsen af antidumpingtold på importen fra Kina. Samtidig viser de kinesiske eksportstatistikker en tilsva- rende udvikling i eksporten fra Kina til Thailand. Disse oplysninger er særlig relevante i denne sag, da der på baggrund af de foreliggende oplysninger ikke synes at være nogen ny produktionskapacitet i Thailand, der kan forklare en sådan stigning i eksporten, og under alle omstændigheder er den eksisterende thailandske kapa- citet ikke tilstrækkelig til at fremstille de mængder af den pågældende vare, der er angivet som eksporteret til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. For det andet er der fremlagt dokumentation for Kommissionen, der tyder på, at den erklærede thai- landske oprindelse af importen af den pågældende vare i undersøgelsesperioden sandsynligvis til Fællesskabet ikke er korrekt. Der er årsager til at antage, at en bety- delig del af de som thailandske angivne varer i virkelig- heden er af kinesisk oprindelse. Under disse omstændig- heder finder Kommissionen, at der i betydeligt omfang er angivet en for lille mængde import til Fællesskabet af den pågældende vare af kinesisk oprindelse med det resultat, at Sinochems begrænsede andel af importen fra Kina gør den reelle mangel på samarbejdsvilje endnu større. C. DUMPING (11) Sinochem, der er den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent, anmodede om, at der blev indledt en fornyet undersøgelse med den begrundelse, at de omstændigheder, der lå til grund for de eksisterende (4) Sag T-97/95, Sinochem mod Rådet, vedrørende en anmodning om annullering af Rådets forordning (EF) nr. 95/95, Domstolens sml. II 85 (1995). (16) Da der ikke foreligger andre pålidelige oplysninger, er undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping blevet baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen. Under disse omstændigheder fandtes det, at Eurostats oplysninger om importen fra Kina ikke kunne bruges, da der var stærke tegn på, at disse oplysninger var ufuldstændige. Der blev derfor set bort fra Eurostats oplysninger ved fastsættelsen af en 22. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 328/3 dumpingmargen for Kina. Oplysningerne fra Sinochem kunne heller ikke benyttes til at fastsætte en landsdæk- kende dumpingmargen for Kina, da det ikke var muligt at vurdere repræsentativiteten af denne import. De faktiske foreliggende oplysninger forbindelse med denne undersøgelse blev derfor anset for at være den dumpingmargen, der blev fastsat i den tidligere undersø- gelse. i (17) For så vidt angår dumpingmargenen konkluderedes det derfor, at påstanden om en betydelig ændring af omstændighederne siden resultaterne af den oprindelige undersøgelse ikke var underbygget af undersøgelsesresul- taterne. (18) Alle interesserede parter har fået fuld og endelig medde- lelse om undersøgelsesresultaterne og har fået mulighed for at fremsætte bemærkninger skriftligt og til at blive hørt mundtligt. Ingen interesserede parter gav sig til kende med nye oplysninger, og der er ikke fremsat nye underbyggede argumenter, der kunne ændre ovennævnte undersøgelsesresultater. (19) Dumpingmargenen for Kina i den foreliggende fornyede undersøgelse er derfor 62,6 %. D. SKADE 1. Erhvervsgrenen i Fællesskabet (20) I den tidligere undersøgelse bestod erhvervsgrenen i Fællesskabet af en producent. Efter tiltrædelsen af tre nye medlemsstater i 1995 tilhører en anden producent nu også erhvervsgrenen i Fællesskabet. Med henblik på at sikre en sammenhængende sammenligning og fastslå betydningsfulde udviklingstendenser omfatter neden- stående oplysninger også oplysninger vedrørende den anden EF-producent fra og med 1994. I forbindelse med den foreliggende fornyede undersø- gelse anmodede Kommissionen om oplysninger fra de to producenter i Fællesskabet, hvilket den fik. Disse to producenter sig for 100 % af den samlede produktion i Fællesskabet og udgør erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. tegner 2. Indledende bemærkning (21) Som for undersøgelsen af dumping blev det i denne fastslået, om omstændighederne undersøgelse forsøgt med hensyn til EF-erhvervsgrenens situation havde ændret sig i et sådant omfang, at der kunne drages en anden konklusion end den, der blev nået under den tidligere undersøgelse. 3. Analyse af situationen på fællesskabsmarkedet 3. 1. F o r b r u g i F æ l l e s s k a b e t (22) Det åbenbare forbrug af furfuraldehyd i Fællesskabet (dvs. EF-erhvervsgrenens salg på fællesskabsmarkedet plus importen fra alle tredjelande efter Eurostats oplys- ninger) steg fra 35 442 tons i 1994 til 46 474 tons i 1995 og nåede et højdepunkt med 49 694 tons i 1996. Forbruget faldt til 40 127 tons i undersøgelsesperioden, hvilket er udtryk for en samlet stigning på 13,2 % fra 1994 til undersøgelsesperioden. 3. 2. I m p o r t e n s o m f a n g o g p r i s e r (23) (24) For så vidt angår importens omfang og priser er der i første omgang benyttet oplysninger fra Eurostat ved undersøgelsen. Da der som ovenfor nævnt imidlertid er tydelige tegn på, at de statistiske oplysninger er ufuld- stændige, konkluderedes det, at Eurostat kun kunne give et generelt indtryk af udviklingen for den pågældende import. fra Importen af den pågældende vare fra Kina faldt 1 933 tons i 1994 til 413 tons i 1995, steg kraftigt til 5 650 tons i 1996 og forblev på et lignende niveau i undersøgelsesperioden med 5 285 tons. Undersøgelsen har vist, at den usædvanlig lave importmængde i 1995 forklares ved mangel på passende landbrugsaffald i Kina på grund af en særlig dårlig høst i dette år. Ifølge Eurostat udgjorde importen fra Kina mindst 15 % af den samlede import i undersøgelsesperioden og er løbet af den undersøgte periode. steget med 173 % i (25) Det hævdedes i anmodningen om den fornyede undersø- gelse, at importen fra Kina var faldet støt mellem 1994 og 1995, og at der derfor ikke forvoldtes erhvervsgrenen i Fællesskabet skade. Undersøgelsen har imidlertid vist, at skønt importen faldt fra 1 933 tons i 1994 til 413 tons i 1995, steg den betydeligt mellem 1993 og under- søgelsesperioden, nemlig til 5 285 tons. Denne stigning er fortsat efter undersøgelsesperioden. I betragtning af påstandene om importens omfang i anmodningen om en fornyet undersøgelse blev der foretaget en undersø- gelse af oplysninger vedrørende importmængden efter I denne forbindelse bemærkes undersøgelsesperioden. det, at den pågældende imports mængde i 1998 udgjorde 10 502 tons, hvilket er næsten dobbelt så meget som importen i undersøgelsesperioden. (26) Den kinesiske imports markedsandel udviser et tilsva- rende stigningstendens i løbet af den undersøgte periode, idet den lå på 5,5 % i 1994, 0,9 % i 1995, 11,4 % i 1996 og 13,2 % i undersøgelsesperioden, hvilket som fastslået i den tidligere undersøgelse svarede til niveauet i 1992. På grundlag af ovenstående konkluderes det, at der ikke som hævdet i Sinochems anmodning om en fornyet undersøgelse er tale om, at importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina er af begrænset omfang. L 328/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 12. 1999 (27) For så vidt angår udviklingen i cif prisen, Fællesskabets grænse, fremgår det af tal fra Eurostat, at der er sket en stigning fra 500 ECU pr. ton i 1994 til 1 300 ECU pr. ton i 1995, hvorefter prisen faldt til 946 ECU i 1996 og til 919 ECU i undersøgelsesperioden. De kinesiske eksportpriser steg med 83 % i løbet af den undersøgte periode, men dette var mindre end stigningen i EF- producenternes priser, der samlet steg med 90 %. Der kan konstateres et betydeligt fald i EF-erhvervsgre- nens kapacitetsudnyttelsesgrad i den undersøgte periode. Kapacitetsudnyttelsen faldt fra 81 % i 1994 til 74 % i 1995, faldt til 70 % i 1996 og faldt yderligere til 66 % i undersøgelsesperioden. Dette er udtryk for et samlet fald på femten procentpoint i løbet af perioden. Prisen på de kinesiske eksportvarer begyndte at falde i 1996, og denne tendens fortsatte under og efter under- søgelsesperioden. Denne prisudvikling fra udgangen af 1995 og fremefter er i stærk modstrid med de påstande, der blev fremsat i anmodningen om en fornyet undersø- gelse, hvor det blev påstået, at importen fra Kina ikke kunne forvolde EF-erhvervsgrenen skade på grund af det høje prisniveau. 4. 4. E F - e r h v e r v s g r e n e n s s a l g s m æ n g d e (32) salg på fællesskabsmarkedet EF-producenternes steg svagt mellem 1994 og 1995 og faldt derefter. Salget steg fra et indekstal på 100 i 1994 til 106 i 1995, men faldt til 86 i 1996 og til 80 i undersøgelsesperioden. Salget faldt således med 20 % i løbet af den undersøgte periode. 3. 3. P r i s u n d e r b u d 4. 5. L a g r e (28) Undersøgelsen har påvist, at der fortsat findes betydelige prisunderbudsmargener, uanset om EF-erhvervsgrenens priser sammenlignes med den eneste samarbejdende kinesiske eksportørs priser eller med importpriserne som opgivet af Eurostat, idet sidstnævnte priser kun giver en generel ledetråd. 4. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation (33) Målt i indekstal faldt EF-producenternes lagre af furfural- dehyd fra 100 i 1994 til 16 i 1995, hvilket er udtryk for usædvanligt små lagerbeholdninger. Dette lave lagerbeholdningsniveau skyldes den kinesiske imports »midlertidige forsvinden« fra fællesskabsmar- kedet i 1995, som tillod EF-producenterne at drage fordel af situationen. De indekserede lagerbeholdninger steg derefter til 72 i 1996 og til 90 i undersøgelsespe- rioden. 4. 1. G e n e r e l t 4. 6. P r i s u d v i k l i n g (29) I analysen af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation er der taget hensyn til, at der kun er to EF-producenter af den pågældende vare, og at det derfor er nødvendigt at beskytte oplysninger, der er afgivet i fortrolighed. Hvor det er nødvendigt, er fortrolige oplysninger derfor angivet som indekstal, idet udviklingen er beskrevet med udgangspunkt i 1994. (34) EF-erhvervsgrenens salgspriser steg stærkt fra et indekstal på 100 i 1994 til 129 i 1995 og 216 i 1996 og faldt derefter til 194 i undersøgelsesperioden. Disse prisstigninger faldt sammen med stærke stigninger i råvarepriserne. Råvareomkostningerne tegnede sig for 46 % af de variable omkostninger i 1996, hvilket steg til 56 % i undersøgelsesperioden. 4. 2. P r o d u k t i o n 4. 7. R e n t a b i l i t e t (30) EF-erhvervsgrenens produktion af den pågældende vare faldt løbende fra et indekstal på 100 i 1994 til 91 i 1995 og faldt yderligere til 86 i 1996 og til 81 i undersøgelsesperioden. Dette udgjorde et fald på 19 % i løbet af den undersøgte periode. (35) EF-erhvervsgrenens rentabilitet udviklede sig på følgende måde i den undersøgte periode (udtrykt i indekstal): 100 i 1994, 105 i 1995, 109 i 1996 og 103 i undersøgelses- perioden. 4. 3. K a p a c i t e t o g k a p a c i t e t s u d n y t t e l s e 4. 8. B e s k æ f t i g e l s e (31) EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev stabil i den undersøgte periode. (36) Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen var i den undersøgte periode, idet den fra et indekstal på 100 i 1995 faldt svagt til 97 i undersøgelsesperioden. stabil 22. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 328/5 4. 9. K o n k l u s i o n v e d r ø r e n d e E F - e r h v e r v s g r e - (43) n e n s s i t u a t i o n (37) På grundlag af en samlet vurdering af de vigtigste økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenen konklu- deredes det, at de påstande, der er fremsat i forbindelse med EF-erhvervsgrenens situation i anmodningen om den fornyede undersøgelse, ikke bekræftedes af undersø- gelsens resultater. Tværtimod har undersøgelsen vist, at EF-erhvervsgrenen fortsat befinder sig i en svag stilling. 5. Faktorer, som har indflydelse på EF-erhvervsgre- nens situation 5. 1. V i r k n i n g e n a f d e n p å g æ l d e n d e i m p o r t (38) Der er et klart sammenfald mellem på den ene side de lave priser og den stigende import fra Kina, som konsta- teredes i den undersøgte periode, og EF-erhvervsgrenens svage stilling på den anden side. Dette fremgår af EF- erhvervsgrenens faldende salg og en betydelig forværring af rentabiliteten i undersøgelsesperioden. (39) EF-erhvervsgrenens finansielle situation var dårlig i begyndelsen af den undersøgte periode og forbedredes betydeligt derefter. Denne forbedring faldt sammen med indførelsen af antidumpingforanstaltninger og den kine- siske imports midlertidige forsvinden fra fællesskabsmar- kedet i 1995. Tilbagekomsten af de importerede varer fra Kina i betydelige mængder og til især tvang imidlertid EF-erhvervsgrenen til at efter 1996, sænke sine priser, mens salget også faldt under pres fra dumpingimporten med deraf følgende negative virk- ninger for EF-erhvervsgrenens finansielle situation. lave priser, (40) På grundlag af ovenstående er der klare beviser for, at påstandene i anmodningen om den fornyede undersø- gelse var ubegrundede, at den i den tidligere undersø- gelse konstaterede skade ikke er afhjulpet, og at omstæn- dighederne ikke er ændret væsentligt. 5. 2. V i r k n i n g e r a f a n d r e f a k t o r e r (41) Der er også foretaget en vurdering af andre faktorer af relevans situation. Navnlig fællesskabsmarkedets undersøgte Kommissionen udviklingen i og virkningerne af importen fra andre tredjelande og følgerne af stig- ninger i råvarepriserne. for (42) For så vidt angår importen fra andre tredjelande, som ikke er omfattet af denne fornyede undersøgelse, skal det bemærkes, at skønt denne import som ved den tidligere undersøgelse tegnede sig for en betydelig del af fælles- skabsmarkedet, faldt importen fra andre tredjelande i løbet af den undersøgte periode. For så vidt angår importen fra Den Dominikanske Repu- blik skal det nævnes, at en kinesisk eksportør påstod, at denne import altid havde haft en dominerende stilling på markedet (med en markedsandel på over 60 %), og at priserne på denne import altid havde været meget lave. I denne forbindelse blev det undersøgt, om der er sket nogen ændringer af omstændighederne med hensyn til importen af den pågældende vare fra Den Dominikanske Republik. I første omgang er det vigtigt at understrege, at den samarbejdsvillige kinesiske eksportør i den foreliggende undersøgelse har erkendt, at importen fra Den Domini- kanske Republik altid har været væsentlig. Det er lige så vigtigt at understrege, at enhver ændring i forbindelse med denne import derfor vil skulle være særlig betyd- ningsfuld, sådanne for at det kan konkluderes, at ændringer vedrørende denne import kunne berettige, at den foreliggende fornyede undersøgelse afsluttes uden indførelse af foranstaltninger. En undersøgelse af udvik- lingen i den importerede mængde fra Den Domini- kanske Republik viser, at importen steg fra 24 429 tons i 1994 til 33 209 tons i 1995 og derefter faldt til 29 765 tons i 1996 og til 24 331 tons i undersøgelses- perioden. Importen fra Den Dominikanske Republik udgjorde ifølge Eurostat 82,6 % af den samlede import i 1994, 82,4 % i 1995, 66,6 % i 1996 og 68,6 % i under- søgelsesperioden. (44) For så vidt angår importpriserne på furfuraldehyd med oprindelse i Den Dominikanske Republik var der ifølge Eurostat tale om følgende udvikling i den vejede gennemsnitlige cif-pris, Fællesskabets grænse, udtrykt i ECU pr. ton: 973 i 1993, 1 040 i 1994, 905 i 1995, 708 i 1996 og 599 i undersøgelsesperioden. (45) I forbindelse med den tidligere undersøgelse blev det fastslået, at importen af den pågældende vare med oprin- delse i Den Dominikanske Republik ikke var årsag til, at EF-erhvervsgrenen havde lidt skade. (46) Det skal bemærkes, at Rådets undersøgelsesresultater i den tidligere undersøgelse med hensyn til denne imports betydning som en skadevoldende faktor udgjorde en del af en af de påstande mod forordning (EF) nr. 95/95, som blev afvist af Retten i Første Instans som nævnt overfor (5). Ved offentliggørelsen af sine konklusioner erklærede Retten, at Fællesskabets institutioner ikke havde foretaget en åbenbar fejlvurdering ved at finde, at importen af furfuraldehyd fra Den Dominikanske Republik, for hvilken der ikke var tale om dumping, ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten af furfuraldehyd fra Kina og den skade, som var forvoldt erhvervsgrenen i Fællesskabet. (5) Sag T-97/95, Sinochem mod Rådet, se fodnote 4. L 328/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 12. 1999 (47) (48) I forbindelse med den foreliggende fornyede undersø- gelse fandtes det, at situationen med hensyn til importen af den pågældende vare med oprindelse i Den Domini- kanske Republik ikke siden den tidligere undersøgelse var ændret i et omfang, der kunne påvirke undersøgel- sesresultaterne vedrørende importen med oprindelse i Kina. Den pågældende import var faktisk faldende i den senere del af den undersøgte periode. For så vidt angår importen fra andre tredjelande end Kina og Den Dominikanske Republik havde kun importen fra Thailand noget væsentligt omfang. Det skal imidlertid bemærkes, at der som nævnt ovenfor er bety- delig tvivl om den egentlige oprindelse af den vare, der importeres fra Thailand. (49) Det fandtes, at importen fra alle andre tredjelande steg fra 2 705 tons i 1994 til 2 941 tons i 1995 og derefter faldt til 1 759 tons i undersøgelsesperioden. Priserne på disse importerede varer fandtes desuden at være klart højere end priserne på de fra Kina importerede varer. Det fandtes derfor, at resultaterne af analysen af denne imports priser og omfang ikke kunne berettige, at den foreliggende fornyede undersøgelse blev afsluttet uden en videreførelse af foranstaltninger. 5. 3. K o n k l u s i o n (50) Det fremgår af undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenen har haft faldende produktion og salg i undersøgelsespe- rioden. Dette fandt sted på et tidspunkt, hvor der blev imponeret store mængder varer fra Kina til priser, der lå betydeligt under EF-producenternes priser. E. SANDSYNLIGE VIRKNINGER, HVIS ANTIDUMPING- TOLDEN OPHÆVES (51) Da den foreliggende fornyede undersøgelse ikke var afsluttet ved udløbet af de ved forordning (EF) nr. 95/95 indførte foranstaltninger, har den fornyede undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 7, i grundforordningen også omfattet de omstændigheder, der er omhandlet i artikel 11, stk. 2, i grundforordningen. (52) I forbindelse med den undersøgelse, der omfatter de i i grundforordningen omhandlede artikel 11, stk. 2, omstændigheder, er det særlig relevant at understrege, at ingen producent af den pågældende vare samarbejdede i forbindelse med den foreliggende undersøgelse. En part samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, men denne part handlede udelukkende som eksportør. Det var derfor ikke muligt at indhente produktionsrelaterede oplysninger, f. eks. om kapacitet og kapacitetsudnyttelse, der anses som centrale indikatorer i undersøgelser, der omfatter de omstændigheder, der er omhandlet i artikel 11, stk. 2, i grundforordningen. (53) Med dette in mente og som fastsat ovenfor fremgår det af undersøgelsen, at der fortsat forekommer dumping, skønt der er indført foranstaltninger. EF-erhvervsgrenen fandtes desuden fortsat at befinde sig i en usikker situa- tion. Den har i den undersøgte periode nedsat produkti- salg og onen og kapacitetsudnyttelsen samt mistet markedsandele. Det konkluderes derfor, at den nuvæ- rende undersøgelse har vist, at omstændighederne vedrø- rende dumping og skade ikke er ændret væsentligt. (54) (55) (56) For så vidt angår sandsynligheden for, at der igen vil forekomme skadelig dumping, hvis foranstaltningerne for lov til at udløbe, har undersøgelsen for det første vist, at produktionskapaciteten i Kina synes at være øget væsentligt i den undersøgte periode. Mens det i anmod- ningen om den fornyede undersøgelse blev anslået, at produktionskapaciteten i Kina var på omkring 20 000 tons om året, fremgår det af oplysninger indhentet i forbindelse med den nuværende undersøgelse, at en enkelt kinesisk producent alene havde en produktion på 50 000 tons i 1998. Den samlede kinesiske kapacitet kan på baggrund af oplysninger indhentet i forbindelse med denne undersøgelse fastsættes til ca. 90 000 tons om året. af oplysninger, der For det andet og for så vidt angår priserne på kinesisk furfuraldehyd fremgår det er indhentet i forbindelse med undersøgelsen, at priserne på kinesisk furfuraldehyd på flere tredjelandsmarkeder, hvor der ikke fandtes antidumpingforanstaltninger, i undersøgelsesperioden var betydeligt lavere end priserne på de varer, der importeredes fra Kina til Fællesskabet. For det tredje er der årsager til at antage, at en betydelig del af den furfuraldehyd, der i undersøgelsesperioden blev angivet som thailandsk, i virkeligheden er af kine- sisk oprindelse, hvilket understreger de muligheder, der fortsat er for eksport med oprindelse i Kina. af alle disse elementer betragtning I finder Kommissionen, at hvis der ikke opretholdes antidum- pingforanstaltninger, vil der fortsat forekomme eksport af furfuraldehyd fra Kina til Fællesskabet i betydelige mængder og til dumpingpriser, der ligger betydeligt EF-erhvervsgrenens priser. Den pågældende under imports skadelige virkning på EF-erhvervsgrenens situa- tion ville ikke blot fortsætte, men sandsynligvis forøges, og derved forvolde yderligere væsentlig skade for EF- erhvervsgrenen. F. FÆLLESSKABETS INTERESSER 1. Generelle overvejelser (57) Kommissionen undersøgte på grundlag af de afgivne oplysninger, om der til trods for resultaterne af den foreliggende undersøgelse var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Fællesskabets in- teresse at indføre foranstaltninger i dette særlige tilfælde. 22. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 328/7 For at vurdere virkningerne af de gældende foranstalt- ninger blev der sendt spørgeskemaer, hvori der blev anmodet om oplysninger om Fællesskabets interesser, til alle parter, som var kendt af Kommissionen på tids- punktet for indledningen af undersøgelsen. (58) Det bør erindres, at det i den tidligere undersøgelse fandtes, at en indførelse af foranstaltninger ikke var mod Fællesskabets interesser. Det skal desuden bemærkes, at den foreliggende undersøgelse er en fornyet undersø- gelse og således analyserer en situation, hvor der allerede er indført foranstaltninger. Den nuværende undersø- gelses timing og karakter vil derfor gøre det muligt at vurdere enhver utilbørlig negativ indvirkning på de berørte parter af de indførte antidumpingforanstalt- ninger. 2. Furfuraldehyderhvervsgrenen i Fællesskabet (59) Det konstateredes, at EF-erhvervsgrenen samtidig med indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger i juli 1994 og den kinesiske vares midlertidige forsvinden fra fællesskabsmarkedet i 1995 var i stand til at øge sine priser og derved forbedre sin rentabilitet fra en dårlig situation i 1994 til en betydeligt bedre situation i 1996. De høje priser, som EF-producenterne opnåede i 1996, må imidlertid anses for at være ekstraordinære, da de skyldtes en usædvanlig stor efterspørgsel sammen med et fald i importen af den pågældende vare med oprin- delse i Kina, som viste sig kun at være midlertidigt. Dette bekræftedes i den efterfølgende periode, hvor priserne ikke kunne opretholdes, fordi der var betydelige mængder kinesiske varer til stede på fællesskabsmar- kedet tvang EF-erhvervsgrenen til at sænke sine priser, hvilket efter- følgende påvirkede erhvervsgrenens finansielle situation i negativ retning. lave priser. Presset fra denne import til I betragtning af ovenstående er det sandsynligt, at EF- erhvervsgrenen kan forbedre sin finansielle situation, hvis foranstaltningerne bliver opretholdt. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, forventes det imidlertid, at EF- erhvervsgrenens situation vil blive forværret, hvilket på lukning af produktionsanlæg og lang sigt vil føre til deraf følgende tab af arbejdspladser. 3. Brugerindustrien ubetydelige følger for produktionsomkostningerne. En fortsat opretholdelse af foranstaltninger vil derfor have begrænsede eller ingen virkninger for denne sektor af borgerindustrien. (63) For så vidt angår det andet hovedanvendelsesformål blev der ikke modtaget oplysninger, der kunne tyde på, at resultaterne af den tidligere undersøgelse var ændrede med hensyn til dette anvendelsesformål. I betragtning af ovenstående konkluderes det, at virkningen af enhver foranstaltning på den kemiske industris situation sand- synligvis ikke vil være væsentlig. 4. Konklusion om Fællesskabets interesser (64) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der for så vidt angår Fællesskabets interesser ikke foreligger tvin- gende årsager til ikke at opretholde de gældende anti- dumpingforanstaltninger. G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER (65) På grundlag af ovenstående og under hensyntagen til, at det ikke kunne fastslås, at omstændighederne med hensyn til dumping og skade har ændret sig væsentligt i forhold til den oprindelige undersøgelse, konkluderes det, at foranstaltningerne bør opretholdes i deres nuvæ- rende form og på deres nuværende niveau. (66) Den foreslåede antidumpingtold er en specifik told rela- teret til prisen frit Fællesskabets grænse og udgør 352 EUR pr. ton. Kommissionen finder også, at varigheden af de foran- staltninger, der var genstand for den fornyede undersø- gelse, bør begrænses til fire år. På grund af de talrige vanskeligheder ved at nå frem til resultater i nærværende undersøgelse, navnlig fordi der samtidig verserede en sag for Retten i Første Instans bl. a. om en præcisering af definitionen af den pågældende vare, varede undersø- gelsen betydeligt længere end den periode på tolv måneder, der anbefales for undersøgelser i henhold til artikel 11, stk. 5, i grundforordningen. I betragtning af denne ekstraordinære situation, der ikke har forbindelse med den betydelige mangel på samarbejdsvilje fra de kinesiske eksportørers side, er det passende at begrænse foranstaltningernes gyldighedsperiode — Brugerindustrien i Fællesskabet består af to hovedsek- torer, som svarer til de to hovedanvendelsesformål for furfuraldehyd, nemlig som et selektivt opløsningsmiddel i olieindustrien og som kunstharpiks til støbeforme (den kemiske industri). UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Kun en bruger i olieindustrien samarbejdede i forbin- delse med undersøgelsen. De oplysninger, der blev afgivet af denne bruger om virkningen af prisen på furfuraldehyd smøreolie, bekræfter resultaterne af den tidligere undersøgelse, nemlig at furfuraldehyd brugt som katalysator kun har omkostningerne på til Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af 1. 2-furaldehyd (også kaldet i øjeblikket henhørende under KN-kode 2932 12 00 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina. furfuraldehyd eller furfural), 2. Tolden udgør 352 EUR pr. ton. (60) (61) (62) L 328/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 12. 1999 I tilfælde hvor toldværdien er nedsat i henhold til artikel 145, andet afsnit, i Kommissionens 3. forordning (EØF) nr. 2454/93 (6), nedsættes den i denne artikels stk. 2 omhandlede specifikke told også forholdsmæssigt. Artikel 2 Antidumpingtolden indføres for en periode på fire år fra datoen for denne forordnings ikrafttræden. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat. Artikel 3 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 4 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 1999. På Rådets vegne K. HEMILÄ Formand (6) EFT L 253 af 11. 10. 1993, s. 1. Forordningen som senest ændret ved forordning (EF) nr. 502/1999 (EFT L 65 af 12. 3. 1999, s. 1)


title: Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 17 december 1999 om informationssamhällets sysselsättningsdimension och sociala dimension

eurovoc_concepts:
information industry
job creation
social situation

text: 12. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 8/1 I (Meddelanden) R¯DET RESOLUTION FR¯N R¯DET OCH F(cid:214)RETR˜DARNA F(cid:214)R MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, F(cid:214)RSAMLADE I R¯DET av den 17 december 1999 om informationssamh(cid:228)llets syssels(cid:228)ttningsdimension och sociala dimension (2000/C 8/01) EUROPEISKA UNIONENS R¯D OCH F(cid:214)RETR˜DARNA F(cid:214)R MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, F(cid:214)RSAMLADE I R¯DET, 1. SOM ERINRAR om att gemenskapen bland annat har till uppgift att fr(cid:228)mja en h(cid:246)g syssels(cid:228)ttningsniv(cid:229), 2. SOM ERINRAR om att kommissionen vid Europeiska r(cid:229)dets extra sammantr(cid:228)de om syssels(cid:228)ttningen den 20(cid:150)21 novem- ber 1997, d(cid:229) Luxemburgprocessen inleddes, ombads att rapportera tillbaka till Europeiska r(cid:229)det f(cid:246)re utg(cid:229)ngen av 1998 om de resultat som uppn(cid:229)tts och utsikterna f(cid:246)r den elektroniska handeln, utvecklingen av (cid:246)ppna n(cid:228)tverk och anv(cid:228)ndningen av multimedier i undervisning och utbild- ning, 3. SOM ERINRAR om att Europeiska r(cid:229)det i Wien den 11(cid:150)12 december 1998 f(cid:228)ste s(cid:228)rskild vikt vid ett fullt utnyttjande av potentialen i tj(cid:228)nstesektorn och de tj(cid:228)nster som har anknytning till industrin, s(cid:228)rskilt informationsteknik och milj(cid:246)sektorn, 6. SOM INSER att dessa f(cid:246)retr(cid:228)dare har utbytt nationella stra- tegier om informationssamh(cid:228)llet inom detta forum och f(cid:229)tt bidrag fr(cid:229)n arbetsmarknadens parter, informationssamh(cid:228)l- lets branscher och den europeiska handikapporganisatio- nen (Disability forum) och p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt lagt grunden till en fruktbar dialog, n(cid:229)got som har gjort att viktiga (cid:229)tg(cid:228)rder som skall vidtas har kunnat klarg(cid:246)ras p(cid:229) ett l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt, 7. SOM ˜VEN ERINRAR om att medlemsstaterna vid utarbetan- det av sina nationella handlingsplaner f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen f(cid:246)r 1999 inkluderade utnyttjandet av de nya m(cid:246)jligheter som (cid:246)ppnats genom informations- och kommunikations- tekniken n(cid:228)r det g(cid:228)ller att skapa arbete, anst(cid:228)llbarhet, flex- iblare och mer anpassbara former av arbetsorganisering och framsteg p(cid:229) omr(cid:229)det lika m(cid:246)jligheter, 8. SOM ANSER att medlemsstaterna (cid:228)r ansvariga f(cid:246)r undervis- ningens inneh(cid:229)ll och utbildningssystemens organisation, 9. SOM INSER att ekonomisk konkurrenskraft bygger p(cid:229) inno- vativt utnyttjande av m(cid:228)nskliga f(cid:228)rdigheter och p(cid:229) en mil- j(cid:246)m(cid:228)ssigt och socialt h(cid:229)llbar utveckling och att tekniken kan vara ett utm(cid:228)rkt verktyg f(cid:246)r att f(cid:246)rverkliga detta, 4. SOM ERINRAR om att Europeiska r(cid:229)det i K(cid:246)ln den 3(cid:150)4 juni 1999 noterade att framtidens arbeten skulle skapas genom innovation och genom informationssamh(cid:228)llet, och att Eu- ropa m(cid:229)ste inta en ledande plats i informationssamh(cid:228)llet, framf(cid:246)r allt att alla skolor m(cid:229)ste ges tillg(cid:229)ng till Internet s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt, 10. SOM ANSER att organisatorisk f(cid:246)r(cid:228)ndring och nya metoder f(cid:246)r att organisera arbetet b(cid:246)r komplettera teknisk innova- tion f(cid:246)r att skapa syssels(cid:228)ttning och ekonomisk tillv(cid:228)xt, och att kunskap (cid:228)r en viktig faktor f(cid:246)r att n(cid:229) resultat, UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT 5. SOM ERINRAR om att det i kommissionens meddelande (cid:148)Arbetstillf(cid:228)llen i informationssamh(cid:228)llet(cid:148) uppmanades till samordnade insatser p(cid:229) alla niv(cid:229)er f(cid:246)r att m(cid:246)ta denna utmaning, och f(cid:246)reslogs en tidtabell f(cid:246)r att (cid:246)vervaka vilka framsteg som g(cid:246)rs och benchmarking, f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att EU f(cid:229)r utnyttja hela informations(cid:229)lderns potential och in- r(cid:228)ttades ett forum med medlemsstaternas f(cid:246)retr(cid:228)dare p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229), I. Maximera syssels(cid:228)ttningspotentialen i informationssamh(cid:228)l- let, s(cid:228)rskilt a) l(cid:228)randet och forskningen i informationssamh(cid:228)llet C 8/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 1. 2000 1. Att fr(cid:228)mja (cid:148)l(cid:228)ra sig att l(cid:228)ra(cid:148) med hj(cid:228)lp av teknik och l(cid:228)ra sig att anv(cid:228)nda information, att kommunicera och f(cid:246)rnya genom att underl(cid:228)tta f(cid:246)r eleverna att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till Internet senast vid slutet av 2002, och om detta (cid:228)r f(cid:246)renligt med nationella prioriteringar och metoder i) ge l(cid:228)rare m(cid:246)jligheter att skaffa sig kunskaper om det nya s(cid:228)tt f(cid:246)r arbete och l(cid:228)rande som infor- mationstekniken skapar och produktivitet och s(cid:228)kerst(cid:228)ller syssels(cid:228)ttningen och en h(cid:246)g niv(cid:229) i fr(cid:229)ga om socialt skydd. 7. Hj(cid:228)lpa organisationer och deras arbetstagare, i syn- nerhet mikrof(cid:246)retag och sm(cid:229) f(cid:246)retag, att m(cid:246)ta stora f(cid:246)r(cid:228)ndringar inom sina verksamhetsomr(cid:229)den, att f(cid:229) tilltr(cid:228)de till informationssamh(cid:228)llet, inklusive elektro- nisk handel och fullt ut och p(cid:229) ett socialt h(cid:229)llbart s(cid:228)tt f(cid:229) utnyttja den teknik som finns till hands i informationssamh(cid:228)llet. ii) bredda integreringen av informationstekniken i undervisningsplanerna. c) Offentliga tj(cid:228)nster i informationssamh(cid:228)llet 2. Att ut(cid:246)ka samarbetet mellan utbildningsinstitutioner och forskningsinstitut p(cid:229) utbildnings- och forsk- ningsomr(cid:229)det, liksom kopplingar mellan dem och arbetslivet, arbetsmarknadens parter och staten. 3. Att fullt ut utnyttja informationsteknikens potential f(cid:246)r att fr(cid:228)mja livsl(cid:229)ngt l(cid:228)rande p(cid:229) arbetet, inklusive (cid:148)learning by doing(cid:148) genom att tillsammans med ar- betsmarknadens parter uppmuntra uppkomsten av (cid:148)learning organisations(cid:148) d(cid:228)r utveckling av m(cid:228)nskliga resurser st(cid:229)r i centrum. b) Arbete i informationssamh(cid:228)llet Att tillsammans med arbetsmarknadens parter anstr(cid:228)nga sig f(cid:246)r att: 4. Inr(cid:228)tta en ny politik f(cid:246)r m(cid:228)nskliga resurser, (cid:228)ven det forskningsarbete som kr(cid:228)vs, f(cid:246)r att p(cid:229) b(cid:228)ttre s(cid:228)tt f(cid:246)rbereda dagens och framtidens arbetstagare och ledning inf(cid:246)r m(cid:246)tet med informationssamh(cid:228)llets ut- maningar f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla och skapa syssels(cid:228)ttning och utnyttja ny teknik f(cid:246)r att m(cid:246)jligg(cid:246)ra f(cid:246)r m(cid:228)nni- skor med funktionshinder att full utstr(cid:228)ckning delta i arbetslivet. i 5. Ge grundl(cid:228)ggande beredskap i fr(cid:229)ga om infor- mations- och telekommunikationsteknik, s(cid:229)som fr(cid:228)mjande av datorskunskaper, f(cid:246)r s(cid:229) m(cid:229)nga arbets- tagare som m(cid:246)jligt (b(cid:229)de sysselsatta och arbetsl(cid:246)sa), och uppdatera utbildning och kvalifikationer och minska den nuvarande kunskapsklyftan med h(cid:228)nsyn till nya arbetsm(cid:246)jligheter i informationssamh(cid:228)llet. 6. Inom en l(cid:228)mplig ram som garanterar arbetstagarnas och deras arbetsgivares r(cid:228)ttigheter och skyldigheter utveckla nya, flexibla arbetsuppl(cid:228)gg l(cid:228)mpade f(cid:246)r in- formationssamh(cid:228)llet, som fr(cid:228)mjar innovation och 8. Att utveckla anv(cid:228)ndningen av informationssamh(cid:228)l- lets redskap i dagliga kontakter med medborgare, i syfte att (cid:246)ka effektiviteten och kvaliteten p(cid:229) de of- fentliga tj(cid:228)nsterna. Att f(cid:246)rse medborgare med all- m(cid:228)n information och tj(cid:228)nster n(cid:228)r och var dessa vill ha och beh(cid:246)ver dem och som ett br(cid:229)dskande (cid:228)rende inr(cid:228)tta medborgarv(cid:228)nliga internetsidor med tydliga (cid:148)site-kartor(cid:148) med information om r(cid:228)ttigheter, sociala och kulturella tj(cid:228)nster samt syssels(cid:228)ttnings- tj(cid:228)nster och med l(cid:228)nkar relevanta offentliga tj(cid:228)nster. till 9. Att st(cid:246)dja f(cid:246)retagaranda och skapande av arbetstill- f(cid:228)llen genom administrativ och f(cid:246)rfarandem(cid:228)ssig ef- fektivitet med utnyttjande av informations- och kommunikationsteknik genom att tillg(cid:229)ng till offent- lig information, onlinetransaktioner med f(cid:246)rvalt- ningar och betalningar till dessa samt elektroniska ink(cid:246)psf(cid:246)rfaranden prioriteras samtidigt som n(cid:246)d- v(cid:228)ndigt uppgiftsskydd s(cid:228)kerst(cid:228)lls. 10. Att g(cid:246)ra alla offentliga tj(cid:228)nster, d(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r m(cid:246)jligt, elektroniskt tillg(cid:228)ngliga och st(cid:228)rka den m(cid:228)nskliga kontakten samt s(cid:228)kerst(cid:228)lla att det i alla lokalsamh(cid:228)l- len finns platser med offentlig tillg(cid:229)ng till Internet med st(cid:246)d i form av utbildning p(cid:229) platsen i infor- mationssamh(cid:228)llets grundl(cid:228)ggande begrepp och f(cid:228)r- digheter. d) H(cid:229)llbarhet i informationssamh(cid:228)llet 11. Att dra nytta av informationstekniken f(cid:246)r att ut- veckla s(cid:229)dana produktions- och konsumtionsmeto- der som skyddar milj(cid:246)n och st(cid:228)rker en h(cid:229)llbar eko- logisk utveckling, samtidigt som de skapar d(cid:228)rtill knutna tj(cid:228)nster och syssels(cid:228)ttning. II. Att bekr(cid:228)fta och ytterligare st(cid:228)rka social sammanh(cid:229)llning i informationssamh(cid:228)llet, fr(cid:228)mst: 12. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 8/3 12. F(cid:246)r att alla medborgare skall kunna dra lika stor nytta av de m(cid:246)jligheter som informationssamh(cid:228)llet erbjuder, (cid:246)ka medvetenheten och f(cid:246)rm(cid:229)gan i alla samh(cid:228)llsgrupper, l(cid:229)ngtids- arbetsl(cid:246)sa, l(cid:229)gutbildade arbetstagare, icke l(cid:228)skunniga, (cid:228)ldre personer, personer med funktionshinder, ut- satta minoriteter och andra missgynnade grupper. s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller 13. Att fr(cid:228)mja ett syns(cid:228)tt som inneb(cid:228)r lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r m(cid:228)n och kvinnor vid anv(cid:228)ndningen av infor- mationssamh(cid:228)llets verktyg i skolor och p(cid:229) alla ut- bildningsniv(cid:229)er. 14. Att st(cid:246)dja ekonomin, s(cid:228)rskilt mikrof(cid:246)retag och sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, och (cid:228)ven icke-vinstdrivande organisationer och frivilligorganisationer, s(cid:229) att de kan dra nytta av informationssamh(cid:228)llet, samtidigt som de (cid:228)ven drar nytta av moderniseringen av ar- betets organisation f(cid:246)r att maximera syssels(cid:228)ttnings- potentialen och arbetslivets kvalitet. 15. F(cid:246)r att frig(cid:246)ra den innovativa f(cid:246)rm(cid:229)gan i Europa, genom utbildning, f(cid:246)retagaranda, ekonomisk och milj(cid:246)m(cid:228)ssig h(cid:229)llbarhet och genom att fr(cid:228)mja krea- tiva f(cid:228)rdigheter, s(cid:228)rskilt i randomr(cid:229)den och mindre gynnade omr(cid:229)den. Att frig(cid:246)ra m(cid:228)nniskors innova- tiva f(cid:246)rm(cid:229)ga (cid:228)r en avg(cid:246)rande faktor n(cid:228)r det g(cid:228)ller att skapa arbete och en grund f(cid:246)r social samman- h(cid:229)llning. UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT 1. fr(cid:228)mja informationssamh(cid:228)llets sociala och arbetsmarknads- politiska dimension p(cid:229) Europeiska socialfondens alla priori- terade omr(cid:229)den, 2. genom anv(cid:228)ndning av informations- och kommunikations- teknik (cid:246)ka (cid:246)ppenheten i s(cid:229)dana tj(cid:228)nster som n(cid:228)tverket Eures (European Employment Services) och information p(cid:229) euro- peisk niv(cid:229), 3. st(cid:246)dja innovation genom femte ramprogrammet f(cid:246)r forsk- ning, teknisk utveckling och demonstration, i synnerhet vid till(cid:228)mpningen av ny teknik och innovativa former av arbets- organisation f(cid:246)r att skapa nya produkter och tj(cid:228)nster och d(cid:228)rigenom skapa nya arbetstillf(cid:228)llen, 4. i samarbete med forumet f(cid:246)r medlemsstaternas f(cid:246)retr(cid:228)dare p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) och genom att arbeta tillsammans med arbets- marknadens parter, informationssamh(cid:228)llets branscher och andra grupper rapportera om strategier f(cid:246)r att maximera arbetstillf(cid:228)llena inom informationssamh(cid:228)llet f(cid:246)re det extra sammantr(cid:228)det i Europeiska r(cid:229)det i Lissabon, som kommer att (cid:228)gnas (cid:229)t detta (cid:228)mne genom att m(cid:229)let (cid:148)syssels(cid:228)ttning, ekonomisk reform och social sammanh(cid:229)llning (cid:150) mot ett Europa i innovationens och kunskapens tecken(cid:148) kommer att s(cid:228)ttas h(cid:246)gt p(cid:229) den europeiska dagordningen, 5. informera r(cid:229)det om samr(cid:229)det med arbetsmarknadens parter p(cid:229) europeisk niv(cid:229) n(cid:228)r det g(cid:228)ller distansarbete. R¯DETS RESOLUTION av den 17 december 1999 om fr(cid:228)mjande av fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r personer som arbetar inom kultursektorn (2000/C 8/02) EUROPEISKA UNIONENS R¯D UTF˜RDAR DENNA RESOLUTION med beaktande av den f(cid:246)rsta rapporten av den 17 april 1996 fr(cid:229)n Europeiska gemenskapernas kommission om beaktandet av de kulturella aspekterna i Europeiska gemenskapens verk- samhet, med beaktande av rapporten av den 18 mars 1997 fr(cid:229)n expert- gruppen p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) om fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r personer, handlings- planen f(cid:246)r den inre marknaden av den 4 juni 1997, utf(cid:228)rdad p(cid:229) grundval av denna rapport, den mer specifika handlingsplanen f(cid:246)r fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r arbetstagare fr(cid:229)n november 1997 samt kommissionens meddelande av den 1 juli 1998 om uppf(cid:246)lj- ningen av rekommendationerna fr(cid:229)n expertgruppen p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) om fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r personer, med beaktande av r(cid:229)dets resolution av den 20 januari 1997 om de kulturella aspekternas integrering i gemenskapens verksam- het (1), (1) EGT C 36, 5. 2. 1997, s. 4. med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 1998 om Europeiska gemenskapens f(cid:246)rsta ramprogram f(cid:246)r kultur (2000(cid:150)2004) och kommissionens orienterande doku- ment om en tydlig integrering av kulturen i gemenskapens verksamhet


title: Beschluß des Rates vom 17. Dezember 1999 über die Neubesetzung des Verwaltungsrates des Europäischen Zentrums für die Förderung der Berufsbildung

eurovoc_concepts:
Cedefop
appointment of staff
board of directors

text: C 4/4 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 7. 1. 2000 Artikel 2 Der Rat ernennt die noch vorzuschlagenden Mitglieder und stellvertretenden Mitglieder Luxemburgs zu einem sp(cid:228)teren Zeitpunkt. Artikel 3 Der vorliegende Beschlu(cid:223) wird zur Unterrichtung im Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften ver(cid:246)ffent- licht. Geschehen zu Br(cid:252)ssel am 17. Dezember 1999. Im Namen des Rates Der Pr(cid:228)sident K. HEMIL˜ BESCHLUSS DES RATES vom 17. Dezember 1999 (cid:252)ber die Neubesetzung des Verwaltungsrates des Europ(cid:228)ischen Zentrums f(cid:252)r die F(cid:246)rderung der Berufsbildung (2000/C 4/02) DER RAT DER EUROP˜ISCHEN UNION (cid:151) gest(cid:252)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:252)ndung der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft, gest(cid:252)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 337/75 des Rates vom 10. Februar 1975 (cid:252)ber die Errichtung eines Europ(cid:228)ischen Zentrums f(cid:252)r die F(cid:246)rderung der Berufsbildung (1), insbesondere auf Artikel 4, in Erw(cid:228)gung nachstehender Gr(cid:252)nde: Der Rat hat mit Beschlu(cid:223) vom 15. Oktober 1996 (2) die Mitglieder des Verwaltungsrates des Zentrums f(cid:252)r die Zeit vom 15. Oktober 1996 bis zum 14. Oktober 1999 ernannt. Dem Rat sind von den Regierungen der Mitgliedstaaten f(cid:252)r deren Vertreter sowie von der Kommission f(cid:252)r die Vertreter der Arbeitnehmer und der Arbeitgeber Kandidatenlisten vorgelegt worden. Es ist angezeigt, die Mitglieder des Verwaltungsrates des Zentrums f(cid:252)r einen Zeitraum von drei Jahren zu ernennen (cid:151) BESCHLIESST: Artikel 1 Zu Mitgliedern des Verwaltungsrates des Europ(cid:228)ischen Zentrums f(cid:252)r die F(cid:246)rderung der Berufsbildung werden f(cid:252)r die Zeit vom 17. Dezember 1999 bis zum 16. Dezember 2002 ernannt: I. Vertreter der Regierungen Belgien D(cid:228)nemark Deutschland Griechenland Frau A. PERNOT Frau M. BEYER PAULSEN Herr P. THIELE Herr I. KIKILIA (1) ABl. L 39 vom 13. 2. 1975, S. 1. Verordnung zuletzt ge(cid:228)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 354/95 (ABl. L 41 vom 23. 2. 1995, S. 1). (2) ABl. C 316 vom 25. 10. 1996, S. 1. 7. 1. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 4/5 Spanien Frankreich Irland Italien Luxemburg Niederlande (cid:214)sterreich Portugal Finnland Schweden Vereinigtes K(cid:246)nigreich Frau M. D. CANO RATIA Herr B. LEGENDRE Herr P. NEALON Frau A. VITTORE Herr A. SCHROEDER Herr M. J. HUPKES Herr W. SLAWIK Frau Maria do Carmo NUNES Frau E. ALHOJ˜RVI Herr A. FRANZ(cid:201)N Herr G. PURSGLOVE II. Vertreter der Arbeitnehmerorganisationen Belgien D(cid:228)nemark Deutschland Griechenland Spanien Frankreich Irland Italien Luxemburg Niederlande (cid:214)sterreich Portugal Finnland Schweden Vereinigtes K(cid:246)nigreich Herr J. -P. DELIEGE Frau A. DAHL Herr O. L(cid:220)BKE Herr G. DASSIS Herr L. GALIANO Herr J. -C. QUENTIN Herr P. RIGNEY Herr R. PETTENELLO Herr M. DETAILLE Herr K. J. VAN SPLUNDER Herr G. PRAGER Herr E. OLIVEIRA Herr E. HUSU Herr T. JANSON Herr J. RODGERS III. Vertreter der Arbeitgeberverb(cid:228)nde Belgien D(cid:228)nemark Deutschland Griechenland Spanien Frankreich Irland Italien Luxemburg Niederlande (cid:214)sterreich Portugal Finnland Schweden Vereinigtes K(cid:246)nigreich Herr A. DE VADDER Frau L. SKANTING Frau B. DORN Herr E. BOUMIS Herr J. MEN(cid:201)NDEZ VALD(cid:201)S `LVAREZ Herr J. -P. FARRUGIA Frau C. WHYTE. Herr T. MATHGEN Herr J. BOERSMA Herr G. RIEMER Herr M. CAETANO Frau P. KILPEL˜INEN Herr G. ASSEMARK Frau M. MURRAY C 4/6 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 7. 1. 2000 Artikel 2 Der Rat wird das von Italien noch nicht benannte Mitglied zu einem sp(cid:228)teren Zeitpunkt ernennen. Dieser Beschlu(cid:223) wird zur Unterrichtung im Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften ver(cid:246)ffentlicht. Geschehen zu Br(cid:252)ssel am 17. Dezember 1999. Artikel 3 Im Namen des Rates Der Pr(cid:228)sident K. HEMIL˜