title: 2005/152/EY: Komission päätös, tehty 14 päivänä joulukuuta 1999, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 14 artiklan nojalla, sakkojen määräämisestä yritykselle virheellisten ja harhaanjohtavien tietojen antamisesta yrityskeskittymien valvontamenettelyn yhteydessä annetussa ilmoituksessa (Asia COMP/M.1608 – KLM/Martinair III) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 4496) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text: L 50/10 FI Euroopan unionin virallinen lehti 23. 2. 2005 KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 14 päivänä joulukuuta 1999, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 14 artiklan nojalla, sakkojen määräämisestä yritykselle virheellisten ja harhaanjohtavien tietojen antamisesta yrityskeskittymien valvontamenettelyn yhteydessä annetussa ilmoituksessa (Asia COMP/M. 1608 – KLM/Martinair III) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 4496) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2005/152/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka KLM:llä on enemmistö (80 prosenttia) ja joka on erikois- tunut matkustajaliikenteeseen (reitti- ja tilauslentoihin) pääasiassa Alankomaista Välimeren lomakohteisiin. ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä jou- lukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan, on antanut asianomaisille yrityksille tilaisuuden esittää huomau- tuksensa komission esittämistä väitteistä, ottaa huomioon keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komi- tean lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: I JOHDANTO (1) Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (jäljempänä ’KLM’) on Alankomaiden johtava kansainvälinen lentoyh- tiö, jonka kotikenttä on Schipholin lentoasema Amster- damissa. KLM harjoittaa säännöllistä matkustaja- ja rahti- lentoliikennettä, ja sillä on runsaasti kohteita Euroopassa ja muualla maailmassa. KLM:llä on osakkuuksia muun muassa Transavia Airlines BV:ssä; se on tytäryhtiö, jossa (1) EYVL L 395, 30. 12. 1989, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97 (EYVL L 180, 9. 7. 1997, s. 1). (2) (3) KLM:llä on myös 50 prosentin osuus Martinair Holland NV:stä (jäljempänä ’Martinair’). Loput 50 prosenttia omis- taa Koninklijke Nedlloyd NV (jäljempänä ’Nedlloyd’). Ko- missio katsoo, että tässä tilanteessa KLM ja Nedlloyd pystyvät käyttämään Martinairissa asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (jäljempänä ’sulautuma-asetus’) 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua ’ratkaisevaa vaikutusvaltaa’. Näin ollen niillä on sulautuma-asetuksessa tarkoitettu yhteinen määräysvalta Martinairissa. Martinair on Alankomaiden toiseksi suurin lentoyhtiö, jonka kotikenttä on Schipholin lentoasema ja joka tarjoaa pääasiassa tilauslentoja Ams- terdamista Välimeren lomakohteisiin. Sillä on myös sään- nöllisiä matkustajalentoja joihinkin kaukokohteisiin pää- asiassa Pohjois-Amerikassa. KLM teki 1 päivänä syyskuuta 1998 sulautuma-asetuksen 4 artiklan mukaisen ilmoituksen suunnitellusta keskitty- mästä, jolla KLM hankkii määräysvallan koko Martinai- rista (2). syyskuuta Ilmoitus peruutettiin 22 päivänä 1998 (3) sen jälkeen, kun komissio oli ilmoittanut KLM:lle suullisesti aikomuksestaan julistaa ilmoituksen epätäydel- liseksi. KLM teki toimenpiteestä uuden ilmoituksen 21 päivänä joulukuuta 1998 (4). Komissio päätti 1 päivänä helmikuuta 1999 aloittaa sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn (5) ja antoi 19 päivänä maaliskuuta 1999 liiketoimea koskevan väi- tetiedoksiannon. Toukokuun 31 päivänä 1999 KLM il- moitti komissiolle luopuneensa liiketoimesta. (2) Asia IV/M. 1128 – KLM/Martinair (EYVL C 281, 10. 9. 1998, s. 7). (3) EYVL C 298, 26. 9. 1998, s. 8. (4) Asia IV/M. 1328 – KLM/Martinair (EYVL C 408, 29. 12. 1998, s. 8). (5) EYVL C 42, 17. 2. 1999, s. 9. 23. 2. 2005 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 50/11 II ASIAA KOSKEVASSA MENETTELYSSÄ KÄYTETTY (6) KIELI (4) (5) Komissio lähetti KLM:lle 25 päivänä kesäkuuta 1999 väi- tetiedoksiannon, jossa se ilmaisi alustavan näkemyksensä siitä, että 1 päivänä syyskuuta 1998 tehty ilmoitus sisälsi virheellistä tai harhaanjohtavaa tietoa (jollei toisin mai- nita, tämän päätöksen viittaukset ”ilmoitukseen” tarkoit- tavat 1 päivänä syyskuuta 1998 tehtyä ilmoitusta). Väi- laadittu englanniksi. Vastauksessaan tetiedoksianto oli KLM vastustaa englannin kielen käyttöä ja pyytää asian käsittelyä hollanniksi. KLM viittaa Euroopan talousyhtei- sössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä annetun neuvoston asetuksen N:o 1 (6) 3 artiklaan, jossa sääde- tään, että yhteisön toimielimen jäsenvaltion lainkäyttöval- taan kuuluvalle henkilölle osoittamat asiakirjat laaditaan kyseisen jäsenvaltion kielellä. KLM väittää, että sen valinta käyttää englannin kieltä liittyi ainoastaan ilmoitukseen (joka siis oli englanninkielinen) eikä se menettänyt ilmoi- tuksen myötä oikeuttaan saada 25 päivänä kesäkuuta 1999 päivättyä väitetiedoksiantoa omalla kielellään. KLM selvittää valinneensa ilmoituksen esittämiskieleksi englannin helpottaakseen komission työtä ottaen huomi- oon yrityskeskittymien valvontamenettelyissä sovelletta- vat tiukat ja ehdottomat määräajat. KLM:n mukaan nyt sovellettavaan menettelyyn ei sovelleta tällaisia määräai- koja. Asetuksen N:o 1 2 artiklan mukaan yhteisön toimieli- mille osoitetut asiakirjat laaditaan millä tahansa virallisella kielellä lähettäjän valinnan mukaan. Toimielimen vastaus on laadittava samalla lähettäjän valitsemalla kielellä. Tämä yleinen sääntö ilmaistaan yrityskeskittymien valvonnasta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4064/89 sää- detyistä ilmoituksista, määräajoista ja kuulemisista 1 päi- vänä maaliskuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 447/98 (7) 2 artiklan 4 kohdassa. Siinä sääde- tään, että osapuolten ilmoitusta varten valitsemasta kie- lestä tulee menettelykieli. KLM väittää valinneensa eng- lannin ainoastaan ilmoitusta seuraavaa menettelyä varten, ei nyt käynnissä olevaa menettelyä varten. Komission mielestä säädöstä sovelletaan kaikkiin sulautuma-asetuk- sen mukaisiin, ilmoitettuun toimenpiteeseen liittyviin me- joissa tehdään nettelyihin, ei ainoastaan menettelyihin, keskittymän aineellista puolta koskevia päätöksiä, kuten 6 tai 8 artiklan mukaisiin päätöksiin. Sulautuma-asetuk- sen 4 artiklan mukaiseen ilmoitukseen liittyviä mahdolli- sia menettelyjä on useita, kuten sulautuma-asetuksen 11 artiklan 5 kohdan tai 13 artiklan 2 kohdan mukaiseen päätökseen johtavat menettelyt, 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan, c alakohdan tai d alakohdan taikka 14 artik- lan 2 kohdan a alakohdan, b alakohdan tai c alakohdan mukaiset menettelyt, 6 artiklan 3 kohdan tai 8 artiklan 5 kohdan mukaisen päätöksen kumoamista koskevaan pää- tökseen johtavat menettelyt taikka asiakirjojen saatavuu- teen liittyvät menettelyt. Kaikki nämä menettelyt liittyvät ilmoitukseen, jonka kielen osapuolet ovat siis voineet valita. (6) EYVL 17, 6. 10. 1958, s. 385/58. Asetus sellaisena kuin se on viimek- si muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla. (7) EYVL L 61, 2. 3. 1998, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla. Tässä asiassa ilmoitus annettiin englanniksi ja kaikki yh- teydenpito osapuolten kanssa hoidettiin englanniksi. Jos KLM:n pyyntöä noudatettaisiin, KLM:n komissiolle eng- lanniksi esittämistä selvityksistä olisi keskusteltava hollan- niksi. Sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan b ala- kohdan mukainen menettely liittyy ilmoitukseen erotta- mattomasti. Näistä syistä komissio katsoo englannin ole- van oikea kieli käytettäväksi tämän menettelyn yhtey- dessä. (7) (8) III SULAUTUMA-ASETUKSEN RIKKOMINEN: MERKI- TYKSELLISET TIEDOT Ilmoituksen mukaan KLM-konsernin ja Martinairin toi- minta on päällekkäistä kolmella alalla: tilauslennot Väli- merelle, reittilennot Pohjois-Amerikkaan ja rahtikuljetuk- set. Virheelliset tai harhaanjohtavat tiedot koskevat KLM:n tytäryhtiön Transavian harjoittamaa matkustajaliikennettä Välimeren kohteisiin: KLM esitti virheellisiä tietoja Trans- avian tilauslentokohteista ja jätti ilmoittamatta merkityk- sellisiä tietoja Transavian reittilennoista. 1. Transavian tilauslentokohteita koskevat tiedot a) Ilmoituksessa annetut tiedot Ilmoituksen CO-lomakkeen sivulla 40 on taulukko, jossa luetellaan Transavian ja Martinairin tilauslentojen Välime- ren kohteet vuoden 1998 kesäkaudella. Taulukko muo- dostaa yhteenvedon, jossa vertaillaan eri maiden kohteita. Välimeren maiksi määritellään aiemmin ilmoituksessa (8) Kypros, Egypti, Ranska, Israel, Malta, Espanja, Italia, Por- tugali, Kreikka, Turkki, Tunisia ja Marokko. Martinairille luetellaan 12 kohdetta ja Transavialle 46. Taulukon mu- kaan päällekkäisyyksiä esiintyy vain 6 kohteessa (Ibiza, Korfu, Kos, Antalya, Dalaman ja Monastir). (9) Taulukkoa edeltää sivulla 39 lausunto, jonka mukaan Transavian ja Martinairin toiminnat täydentävät suurelta osin toisiaan: ”Transavian ja Martinairin tilauslennot täydentävät suu- relta osin toisiaan. Martinair käyttää suuria lentokoneita (B747, MD-11, B767) vain muutamaan Välimeren koh- teeseen. Transavia käyttää pienempiä lentokoneita (B757), joilla se lentää useaan (muuhun) kohteeseen, joista useim- pia ei niiden koon vuoksi voida hoitaa Martinairin ko- neilla. ” (8) Ilmoituksen s. 26. L 50/12 FI Euroopan unionin virallinen lehti 23. 2. 2005 Ilmoituksen sivulla 40 on seuraava taulukko: ”Transavian ja Martinairin tilauslentokohteet Välimeren alueella kesällä 1998 Maa Martinair Transavia kutsuttuun Välimeren kohteeseen (nimittäin Alicante, Las Palmas, Teneriffa, Malaga, Palma de Mallorca, Faro, Fun- chal, Rhodos, Heraklion ja Djerba), joita ei lueteltu tau- lukossa. Nämä tiedot ilmenivät Transavian aikataulusta, joka toimitettiin vastauksena tietopyyntöön (9). Alicantea, Funchalia, Rhodosta ja Djerbaa lukuun ottamatta myös Martinair tarjoaa tilauslentoja näihin kohteisiin. Siten Transavia lentää kaikkiin Martinairin kohteisiin, mikä merkitsee sitä, että todellisuudessa Transavian ja Martinai- rin kohteet menevät täysin päällekkäin. Espanja Portugali Kreikka Turkki Tunisia Marokko Egypti Israel Kypros Italia Ranska Ibiza Las Palmas Teneriffa Malaga Palma de Mallorca Ibiza Jerez de la Front. Almeria Menorca Gerona Reus Arrecife Fuerteventura Faro Korfu Kos Heraklion Antalya Dalaman Monastir Oporto Korfu Kos Prevenza Kefalina Zakinthos Kalamata Hania Santorini Mikonos Ateena Volos Skiathos Thessaloniki Kavala Limnos Mitilini Skiros Hios Samos Karpathos Antalya Dalaman Bodrum Istanbul Monastir Agadir Luxor Hurghada Tel Aviv Pafos Larnaka Rooma Catania Rimini Milano Verona Ajaccio” b) Transavian tilauslentokohteita koskevien tietojen virheellisyys (10) Tutkimuksessa ilmeni, että tämän lisäksi Transavia lensi vuonna 1998 tilauslentoja vähintään 10 muuhun niin (11) Ilmoittamatta jätettyihin kohteisiin kuuluu lisäksi useita sekä lomamatkailijoiden että Transavian ja Martinairin kannalta tärkeimpiä kohteita. Esimerkiksi Espanjalla on ja tie- merkittävä etumatka suosituimpana kohdemaana, doista pois jätettyihin kohteisiin Espanjassa ja sen saarilla kuuluu eräitä maan merkittävimpiä turistilentoasemia. 2. Transavian reittilentoja Välimerelle koskevat tie- dot a) Ilmoituksessa annetut tiedot (12) KLM ei maininnut ilmoituksessa missään kohdin, että Transavialla on runsaasti reittilentoja Välimeren lomakoh- teisiin ja että se myy pakettimatkojen järjestäjille paikkoja kyseisille lennoille. (13) Ilmoituksen 6 jakso on nimeltään ”Markkinoiden määrit- tely”. Kohdassa I (Vaikutusalaan kuuluvat markkinat) tois- tetaan CO-lomakkeen 6. 1 kysymys. Tämän jälkeen KLM toteaa kohdassa A (Euroopan (pakettimatkojen) tilauslen- tojen markkinat) (10), että osapuolten pienen ([…] %) (*) markkinaosuuden vuoksi vaikutusalaan kuuluvia markki- noita ei ole (11). Vaikka KLM siis väittää, että tilauslento- jen markkinoihin ei kohdistu vaikutusta, se kuitenkin (9) Aikataulu kesän 1998 tilauslennoista toimitettiin tietopyyntöön (4 päivänä syyskuuta 1998) toimitetun vastauksen (9 päivänä syyskuuta 1998) liitteenä III. Aikataulussa mainitaan myös koh- teita Maltalla ja Kroatiassa. Saman vastauksen liite I sisältää luet- telon Transavian tilauslennoista Alankomaista Välimeren kohtei- siin (55 kohdetta) sekä tiedon, kuinka moneen Välimeren koh- teeseen lennetään muualta Euroopasta (22 kohteeseen). Kyseinen luettelo sisältää nämä ja muut kohteet, mutta ei kohteita Isra- elissa, Marokossa eikä Tunisiassa. (11) Määrittääkseen markkinaosuutensa Välimeren (10) Ilmoituksen s. 26. (*) Tekstistä on poistettu tiettyjä kohtia luottamuksellisten tietojen suojelemiseksi; nämä kohdat on merkitty hakasulkeilla ja tähdellä. tilauslentojen markkinoilla KLM on käyttänyt erittäin laajaa maantieteellistä määritelmää. KLM toteaa, että osapuolten ja muiden tilauslento- yhtiöiden koneet voivat lentää jokaiselta Benelux-maiden, Yhdis- tyneen kuningaskunnan ja Saksan kentältä. Tämän perusteella markkinaosuudeksi saadaan […%]* (s. 61). Jos huomioon otettai- siin ainoastaan lennot Alankomaista, osapuolten markkinaosuus olisi yli […]* % (ilmoituksen s. 62). 23. 2. 2005 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 50/13 ilmoittaa kuvailevansa markkinoita ikään kuin ne olisivat vaikutusalaan kuuluvat markkinat: ”Jotta komissio saisi asian kannalta merkityksellistä tietoa, näitä markkinoita kuvaillaan ikään kuin kyseessä olisivat vaikutusalaan kuu- luvat markkinat. ” (12) Kuvaus esitetään ilmoituksen sivuilla 26–41 ilman lisäotsikoita. (14) Tuotemarkkinat määritellään seuraavasti: (17) Ainoa maininta siitä, että Transavialla edes on reittilen- toja, on seuraavassa kappaleessa, jossa kuvaillaan Pohjois- Amerikan lentojen markkinoita (”B. Länsi-Eurooppa (via Amsterdam) – Yhdysvaltain/Kanadan markkinat”). Alaviit- joka koskee lausuntoa, että Martinair ei osallistu teessä, KLM:n seuraavaa: ”Transavian matkustajat osallistuvat KLM:n kanta-asiaka- sohjelmaan vain matkustaessaan Transavian reittilennoilla ja kun KLM ei lennä kyseisiin kohteisiin itse. ” (16) Tämä tieto ei sisälly reittilentoja koskeviin tietoihin vaan KLM:n kanta-asiakasohjelmaan osallistumista koskeviin tietoi- hin (17). kanta-asiakasohjelmaan, todetaan ”KLM (pääasiassa Transavian kautta) (13) ja Martinair toi- mivat molemmat tuotemarkkinoilla, jotka muodostuvat matkanjärjestäjien pyynnöstä tapahtuvista matkustajien jotka liitetään majoituksen sisältäviin, lentokuljetuksista, järjestettyihin ulkomaan lomapaketteihin Välimeren mai- hin. ” (14) (18) (15) Ilmoituksessa kutsutaan näitä markkinoita ”tilauslentojen markkinoiksi”, jotka voidaan erottaa reittilentojen mark- kinoista. Tilaus- ja reittilentojen väliset erot määritellään seuraavasti: ”Tilauslentojen markkinat voidaan erottaa kyseisiin koh- teisiin tehtävien reittilentojen markkinoista. Tilauslentojen markkinoilla lentoyhtiöiden asiakkaina eivät ensinnäkään ole matkustajat kuten reittilentojen markkinoilla. Tilaus- lentojen markkinoilla lentoyhtiöiden asiakkaita ovat mat- kanjärjestäjät. Matkanjärjestäjät pyytävät lentoyhtiöitä len- tämään tiettyyn lomakohteeseen tietyin väliajoin ja tiettyä kapasiteettia käyttäen. Ne ostavat tilauslennoilta (vähim- mäismäärän) paikkoja, joita kutsutaan kiintiöksi. Matkan- järjestäjät ja niiden edustajat myyvät kyseiset paikat mat- kustajille omaan laskuunsa osana pakettimatkaa. Tämä tekee palvelusta selvästi reittilennoista poikkeavan. ” (15) (16) Kyseisessä kappaleessa ei mainita, että Transavialla on reittilentoja Välimeren kohteisiin ja että se myy matkan- jotka ne järjestäjille kyseisille lennoille kiintiöpaikkoja, sisällyttävät pakettimatkoihin. Ilmoitettujen asiakirjojen joukossa ei ollut Transavian kohteita sisältävää karttaa eikä johdanto-osan 10 kappaleessa mainittua aikataulua. (12) Ilmoituksen s. 26. (13) Tämä lausunto näyttää viittaavan siihen, että KLM:llä on vähäistä toimintaa näillä markkinoilla, mutta tarkempia KLM:ää koskevia tietoja ei anneta lukuun ottamatta SH&E:n tutkimuksen liitteessä annettuja tilastotietoja. CO-lomakkeen 3. 2. 1 kohdassa KLM toteaa: ”Transavia airlines BV (80 %) toimii Euroopan tilauslentomarkki- noilla (pakettimatkat mukaan lukien), jotka eivät keskittymän osa- puolten mukaan ole vaikutusalaan kuuluvat markkinat. Transavia mainitaan tässä yhteydessä pelkästään tiedoksi komissiolle. ” (14) Ilmoituksen s. 26. (15) Ilmoituksen s. 26. Kohdassa II (”III kappaleessa tarkoitettuihin vaikutusalaan kuuluviin markkinoihin liittyvät markkinat”) toistetaan CO-lomakkeen 6. 2 kysymys: ”Kuvailkaa sellaiset relevan- tit tuotemarkkinat ja maantieteelliset markkinat, joita il- moitettu toimi koskee ja jotka liittyvät tiiviisti vaikutus- alaan kuuluviin markkinoihin (valmistusketjun aikaisem- massa tai myöhäisemmässä vaiheessa sijaitseviin markki- noihin tai vierekkäisiin horisontaalisiin markkinoihin), ja jotka eivät joilla joku keskittymän osapuolista toimii itse muodosta tämän jakson III kappaleessa tarkoitettuja vaikutusalaan kuuluvia markkinoita. ” (19) Vastauksena tähän KLM selittää lyhyesti, että KLM ja Martinair omistavat molemmat eräästä matkanjärjestä- jästä osuuden, ja että KLM:llä on osuus eräässä tietokonepohjaisessa varausjär- jestelmässä. Ilmoitus jatkuu seuraavasti: joka ei oikeuta määräysvaltaan, ”Lisäksi Martinairilla on tilauslentotoimintaa muihin koh- teisiin (esimerkiksi Karibialle). KLM toimii Euroopan ti- lauslentomarkkinoilla Transavian kautta. KLM:llä ja Martinairilla on reittilentoja useisiin muihin kohteisiin. ” (18) tytäryhtiönsä vain (20) Tässä kohdassa ei mainita, että Transavialla on reittilen- toja Välimeren kohteisiin. Ainoa Transaviaa koskeva lau- sunto kyseisessä kohdassa on seuraava: ”KLM toimii Eu- roopan tilauslentomarkkinoilla vain tytäryhtiönsä Trans- avian kautta. ” (19) b) Transavian reittilentoja koskevien tietojen harhaanjohtavuus tai virheellisyys (21) Asiaa koskeneissa tarkemmissa tutkimuksissa kävi ilmi, että Transavialla oli runsaasti reittilentoja Välimeren koh- teisiin ja että se myi paikkoja näillä lennoilla matkanjär- jestäjille, jotka puolestaan ottivat ne osaksi pakettimat- koja. (16) Alaviite 11 ilmoituksen s. 45. (17) KLM:n 1 päivänä syyskuuta 1998 tekemän ilmoituksen saatekirje. (18) Ilmoituksen s. 47. (19) Ilmoituksen s. 47. (22) (23) L 50/14 FI Euroopan unionin virallinen lehti 23. 2. 2005 Vastauksessaan tietopyyntöön (20) KLM totesi 9 päivänä syyskuuta 1998 päivätyssä kirjeessä, että Transavialla oli reittilentoja Malagaan, Alicanteen, Barcelonaan, Casablan- caan, Djerbaan, Faroon, Funchaliin, Heraklioniin, Lissabo- niin, Las Palmasiin, Maltaan, Nizzaan, Palma de Mallor- calle ja Teneriffalle (yhteensä […]* matkustajaa yhteen suuntaan vuonna 1997). Tilanne ei ole sen jälkeen muut- tunut merkittävästi; Transavialla on edelleen runsaasti reittilentoja Välimeren kohteisiin. Useimpiin kohteisiin lennetään myös Transavian tilauslennoilla. KLM:n kir- jeessä ei mainita, että matkanjärjestäjille myydään paik- koja näiltä reittilennoilta. hallinnolliseksi virheeksi. KLM selittää, että kyseisiä tietoja ilmoittaessaan se käytti lähteenä Transavian julkaisemaa lennoilla jaettavaa lehteä. Lehdessä on kartta Transavian liikennöimistä kohteista. Reittilentokohteet on merkitty keltaisella pisteellä ja tilauslentokohteet punaisella. Koh- teet, joihin lennetään sekä tilaus- että reittilentoja, on kuitenkin nekin merkitty keltaisella. Näitä kohteita ovat Alicante, Las Palmas, Teneriffa, Malaga, Palma de Mal- lorca, Faro, Funchal, Rhodos, Heraklion ja Djerba. KLM väittää, että näiden kohteiden virheellinen merkintätapa tässä lehdessä on syynä siihen, ettei niitä mainita tilaus- lentokohteina. Vasta joulukuussa 1998 toimitetuissa asiakirjoissa (21) KLM antoi lisätietoja matkanjärjestäjille reittilennoilta myymistään paikoista. KLM totesi seuraavaa: ”Kiintiöpaik- koja todellakin myydään matkanjärjestäjille (22), ja maksu, joka matkanjärjestäjiltä peritään kiintiöpaikoista reittilen- noilla, on yhtä suuri kuin muilla kuin reittilennoilla pe- rittävä maksu” (23). Jälkimmäinen lausunto vahvistetaan KLM:n kirjeessä 4 päivänä maaliskuuta 1999, josta ilme- nee, että matkanjärjestäjille myytyjen kiintiöpaikkojen keskimääräiset bruttohinnat ovat reittilennoilla lähes sa- mat kuin muilla lennoilla. Joulukuussa 1998 tehdyssä ilmoituksessa KLM totesi seuraavaa: ”Todellisuus on kui- tenkin harvoin mustaa tai valkoista; reittilentojen ja ti- lauslentojen välinen raja kuuluu harmaaseen alueeseen. Kiintiöpaikat, joita matkanjärjestäjille myydään reittilen- noilla suosittuihin Välimeren lomakohteisiin, muistuttavat vastaavia palveluita tilauslennoilla. ” (24) Toimitetuista tie- doista voidaan laskea, että […]* (25) matkustajasta, jotka Transavia (26) kuljetti reittilennoilla Välimeren kohtei- siin (27) talvikaudella 1997/1998, yhteensä […]* (28) paikkaa myytiin matkan- järjestäjille kiintiöpohjalta ja […]* (29) paikkaa myytiin matkanjärjestäjille muuten. Tiettyjen kohteiden osalta suurin osa kaikista matkustajapaikoista (30) myydään mat- kanjärjestäjille. vuoden 1997 kesäkaudella ja IV VASTAUS VÄITETIEDOKSIANTOON JA SITÄ KOS- KEVA KOMISSION ARVIO 1. Transavian tilauslentokohteita koskevat tiedot (24) Vastauksessaan komission väitetiedoksiantoon KLM luon- nehtii 10 kappaleessa mainittujen kohteiden puuttumista (20) Komission pyyntö 4 päivänä syyskuuta 1998. (21) 21 päivänä joulukuuta 1998 tehty ilmoitus. (22) 21 päivänä joulukuuta 1998 tehty ilmoitus, s. 64, alaviite 18. (23) 21 päivänä joulukuuta 1998 tehty ilmoitus, s. 65, alaviite 19. (24) 21 päivänä joulukuuta 1998 tehty ilmoitus, s. 66. (25) […]* kesällä 1997 ja […]* talvella 1997/1998. (26) KLM myy lisäksi matkanjärjestäjille lennoiltaan muitakin kuin kiin- tiöpaikkoja. (27) Malaga, Alicante, Barcelona, Djerba, Faro, Funchal, Heraklion, Lissa- bon, Las Palmas, Malta, Nizza, Mallorca, Teneriffa. (28) 21 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn ilmoituksen s. 69 ja liitteet XXIX (kesä 1997) ja XXX (talvi 1997/1998); […]* kesällä 1997 ja […]* talvella 1997/1998. (29) 21 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn ilmoituksen s. 69 ja liitteet XXIX (kesä 1997) ja XXX (talvi 1997/1998); […]* kesällä 1997 ja […]* talvella 1997/1998. (30) Esimerkiksi kesällä 1997 Djerba, Faro, Funchal, Heraklion, Lissabon, Las Palmas, Malta, Mallorca, Teneriffa. (25) (26) KLM viittaa myös ilmoituksen liitteenä olevaan SH&E:n jonka se väittää tekevän selväksi, että tutkimukseen, lentää myös muihin tilauslentokohteisiin. Transavia KLM toteaa, että jokaiselle ilmoitusta ja sen liitteitä tar- kastelevalle olisi pitänyt olla selvää, että ilmoituksen tau- lukon ja aikaisempia vuosia koskevien liitteiden taulukoi- den väliset erot johtuivat virheestä, ja että ilmoituksen tarkempi tutkiminen oli aiheellisesti herättänyt kysymyk- siä komissiossa. Ilmoituksen liitteessä X on luettelo KLM:n ja Martinairin kohteista, mutta ei luetteloa Transavian kohteista. Ilmoi- tukseen sisältyneiden asiakirjojen joukossa ei ollut karttaa Transavian kohteista eikä 10 kappaleessa mainittua aika- taulua. Ilmoituksen liite VIII sisältää SH&E:n tutkimuksen ”Euroopan tilauslentomarkkinat – KLM hankkii Nedlloy- din 50 prosentin osuuden Martinairista” kesäkuulta 1998. Tutkimuksen tekstiosuus on 60 sivua. Tutkimuk- sen liitteessä 2 (”Muut kuin reittilentojen matkustajat Bel- giasta, Saksasta, Alankomaista ja Yhdistyneestä kuningas- kunnasta Välimeren kohteittain ja lentoyhtiöittäin”) on vuosilta 1993, 1995 ja 1997 taulukot, joissa luetellaan kaikki Välimeren kohteet, joihin on tilauslentoja Schipho- ja jokaisen kohteen kokonaismatkustajamäärä, kil- lista, pailijoiden kuljettamien matkustajien määrä ja KLM:n, Martinairin ja Transavian kuljettamien matkustajien määrä. Taulukoista voidaan päätellä, että Transavia lensi vuosina 1993–1997 muille kuin ilmoituksen CO-lomak- keen sivulla 40 vuoden 1998 osalta mainituille lentoase- mille, mukaan lukien 10 kappaleessa mainitut 10 koh- detta. (27) CO-lomakkeen johdanto sisältää jakson ”Täydellisten ja totuudenmukaisten tietojen tarve”, jossa todetaan seuraa- vaa: ”Kaikkien tässä lomakkeessa vaadittujen tietojen on oltava täydellisiä ja totuudenmukaisia. Vaaditut tiedot on annet- tava tämän lomakkeen asiaa koskevassa jaksossa. Liitteitä käytetään vain täydentämään lomakkeessa annettuja tie- toja. ” 23. 2. 2005 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 50/15 (28) (29) Tilauslentokohteita koskevat tiedot CO-lomakkeen sivulla 40 olevassa taulukossa ovat selkeitä eikä niihin sisälly moniselitteisyyttä. Mitään helposti havaittavaa selvää vir- hettä ei ole. Taulukossa ei viitata osapuolten mainitse- maan tutkimukseen eikä mihinkään muuhunkaan tieto- lähteeseen. Ainoa kerta, kun kappaleessa viitataan tutki- mukseen, on sivulla 34 relevanttien markkinoiden maan- tieteellisen ulottuvuuden määrittelyn yhteydessä, jolloin sillä perustellaan maantieteellisten markkinoiden määrit- telyä Euroopan laajuisiksi (31). Tässä yhteydessä KLM to- teaa: tässä ilmoituksessa SH&E:n päätelmään. ” (32) ”KLM ja Martinair yhtyvät SH&E:n tutkimus viittaa sitä paitsi vuosiin 1993–1997 eikä sisällä kesää 1998 koskevia tietoja. Tilastotiedot tut- kimuksen liitteessä on esitetty siten, ettei vertaaminen ilmoituksessa esitettyyn taulukkoon ole helppoa. Sitä paitsi lentoyhtiöt muokkaavat liikennöimiensä kohteiden valikoimaa aika ajoin. Näin ollen ei ollut mahdollista päätellä suoraan, että 10 kappaleessa mainittujen 10 koh- teen sisältyminen vuoteen 1997 asti ulottuvaan SH&E:n tutkimukseen ja niiden puuttuminen vuodelta 1998 an- netuista tiedoista merkitsi KLM:n tekemää virhettä eikä muutosta liikennöitävien kohteiden valikoimassa. Siten SH&E:n tutkimuksen liitteeseen sisältyvät tiedot eivät voi korjata virheellisiä tietoja, jotka on annettu asiaa kos- kevassa ilmoituksen CO-lomakkeen jaksossa. 2. Transavian reittilentoja koskevat tiedot (30) KLM väittää, että Transavian reittilennoilla myymät paikat eivät ole osa relevantteja tuotemarkkinoita eikä niitä sen vuoksi tarvinnut mainita. KLM antoi seuraavan kirjallisen vastauksen suulliseen kysymykseen siitä, sisältyvätkö Transavian reittilennot ilmoituksessa annettuihin markki- naosuustietoihin: ”Tällaiset markkinaosuudet eivät sisälly SH&E:n analyysiin eivätkä siten myöskään KLM:n ilmoitukseen. Martinair tarjoaa Välimeren kohteisiin vain tilauslentoja, minkä vuoksi Martinairin ja Transavian toiminta ei ole päällek- käistä tilauslentojen Välimeren markkinoilla. Tilauslento- jen Välimeren markkinat Euroopassa poikkeavat huomat- tavasti reittilentojen markkinoista seuraavista syistä: Muut kuin reittilennot (tilauslennot) myydään käytännöl- lisesti katsoen vain reitin toisessa päässä; muiden kuin reittilentojen (tilauslentojen) matkustajat ostavat paik- kansa matkanjärjestäjältä ja reittilentojen matkustajat os- tavat paikkansa pääasiassa matkatoimistoilta tai suoraan lentoyhtiöltä; paikat muille kuin reittilennoille (tilauslen- noille) myydään matkanjärjestäjille toisin kuin paikat reit- (31) SH&E:n tutkimukseen viitataan vielä ilmoituksen 7 kappaleessa (Vaikutusalaan kuuluvia markkinoita koskevat tiedot). (32) Ilmoituksen s. 34. tilennoille, joita myydään matkanjärjestäjille vain pieninä kiintiöinä; muut kuin reittilennot (tilauslennot) lennetään yhden tai useamman matkanjärjestäjän taloudellisella vas- tuulla, reittilennoista taloudellisen vastuun kantaa lento- yhtiö; seuraamukset peruutuksista ovat reittilennoilla ole- mattomat tai vähintäänkin vapaammat; muiden kuin reit- tilentojen (tilauslentojen) markkinoilla toimii paljon enemmän ja erilaisia yrittäjiä. Vastauksena komission tietopyyntöön toimitettuja tietoja ei voida lisätä ilmoituksen sivulla 62 annettuun KLM- konsernin markkinaosuuteen. Transavian reittilentojen ottaminen mukaan markkinapohjaan nostaisi väistämättä kokonaismarkkinapohjaa, koska silloin mukaan olisi otet- tava myös muiden lentoyhtiöiden reittilennot. … …” (33). CO-lomakkeessa edellytetyt tiedot markkinoiden määrit- telystä on esitetty lomakkeen 6 jaksossa. Jaksossa 6. I relevantit tuotemarkkinat määritellään seuraavasti: ”Rele- vantteihin tuotemarkkinoihin kuuluvat kaikki tuotteet ja/ tai palvelut, joita kuluttaja pitää keskenään vaihdettavissa tai korvattavissa olevina niiden ominaisuuksien, hinnan ja käyttötarkoituksen vuoksi. Relevantit tuotemarkkinat saattavat joissakin tapauksissa muodostua tietystä mää- rästä tuotteita ja/tai palveluja, joiden fyysiset ja tekniset ominaisuudet ovat suurelta osin samankaltaisia ja jotka ovat vaihdettavissa keskenään. ” Koska osa paikoista Transavian reittilennoilla myydään pakettimatkojen järjestäjille samaan hintaan ja samoin taloudellisin ehdoin (kiintiöt) kuin paikat tilauslennoilla, komissio katsoo näiden paikkojen olevan osa samoja tuotemarkkinoita. KLM ei voi jättää pois näitä tietoja, vaikka tällainen markkinoiden määritelmä merkitsisi sitä, että myös muiden lentoyhtiöiden reittilennoille myy- dyt paikat olisi sisällytettävä relevantteihin tuotemarkki- noihin. Komissio havaitsee KLM:n uskoneen, etteivät matkanjär- jestäjille Transavian reittilennoilla myydyt paikat kuulu samoille markkinoille kuin tilauslennoille myydyt paikat. Vaikka näin oletettaisiinkin, tämä toiminta olisi pitänyt mainita vastauksena CO-lomakkeen 6. 2 kysymykseen tii- viisti vaikutusalaan kuuluviin markkinoihin liittyvillä markkinoilla (niin kutsutuilla lähimarkkinoilla) tapahtu- vana toimintana. Lähimarkkinoita koskevan kysymyksen tarkoitus on nimenomaan saada tarvittavat tiedot silloin, kun osapuolet ovat käyttäneet markkinoiden määritel- mää, joka saattaa olla komission soveltamaa määritelmää kapeampi. (31) (32) (33) (33) KLM:n 18 päivänä syyskuuta 1998 päivätty kirje. L 50/16 FI Euroopan unionin virallinen lehti 23. 2. 2005 KLM selvitti yksityiskohtaisesti, miksi reittilennot eivät sen mielestä olleet osa relevantteja tuotemarkkinoita, ja oli siten tietoinen siitä, että sen markkinat olivat lähi- markkinat. Vastauksessaan lähimarkkinoita koskevaan 6. 2 kysymykseen KLM ei jättänyt kohtaa tyhjäksi, vaan viittasi omaan osuuteensa ja Martinairin osuuteen mat- kanjärjestäjistä ja omaan osuuteensa eräässä tietokone- pohjaisessa paikanvarausjärjestelmässä. Edelleen se il- moitti Martinairilla olevan tilauslentoliikennettä muihin kohteisiin (Karibialle) ja että sillä ja Martinairilla oli reit- tilentoja useisiin muihin kohteisiin (34). Tilaus- ja reittilen- toja koskeva lausunto osoittaa KLM:n ymmärtäneen lähi- markkinoita koskevan kysymyksen; kuitenkaan se ei tässä kohden maininnut Transavian reittilentoja. Tässä yhtey- dessä KLM:n yksityiskohtainen selvitys muusta toimin- nasta lähimarkkinoilla vahvistaa vaikutelmaa siitä, että tiedot ovat täydellisiä, ja tekee Transavian reittilentojen poisjättämisestä harhaanjohtavan. (38) (39) V OIKEUDELLINEN ARVIOINTI 1. Transavian tilauslentokohteita koskevat tiedot asetuksen 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan määrätä sakkoja. 2. Transavian reittilentoja koskevat tiedot Tiedot siitä, että Transavialla on reittilentoja Välimeren kohteisiin ja että Transavia myy matkanjärjestäjille paik- koja näille lennoille, on jätetty pois, mikä tekee Trans- aviaa koskevista tiedoista sekä harhaanjohtavia että vir- heellisiä sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Kun muiden CO-lomakkeessa annettujen tietojen yhtey- dessä ei ilmoiteta Transavian Välimeren alueelle liikennöi- miä reittilentoja, kyseessä ei ole pelkkä niiden mainitse- matta jättäminen, vaan kuten edellä (III ja IV jakso) sel- vitettiin, tällä johdetaan lukijaa merkittävästi harhaan, sillä todellisesta tilanteesta annetaan vääristynyt kuva. Si- ten kyseiset tiedot ovat 14 artiklan 1 kohdan b alakoh- dassa tarkoitettuja virheellisiä ja harhaanjohtavia tietoja. (34) (35) CO-lomakkeen sivulla 40 olevassa, Transavian tilauslen- tokohteita koskevassa taulukossa annetut tiedot ovat vir- joista useimmat heellisiä, koska vähintään 10 kohdetta, ovat hyvin tärkeitä, on jätetty mainitsematta. Tietojen virheellisyyttä korostaa ennen taulukkoa esitetty lausunto, jonka mukaan ”Transavian ja Martinairin tilauslennot täy- dentävät suurelta osin toisiaan” (35). Varsinkin Espanjan, Portugalin ja Kreikan tärkeiden kohteiden poisjättäminen taulukosta antaa virheellisen vaikutelman siitä, että Trans- avian ja Martinairin toiminnan päällekkäisyys on vähäistä. Palvelujen täydentävyyttä koskevan maininnan (sivulla 39) ei voida ymmärtää liittyvän vain koneiden kokoon ottaen huomioon, missä yhteydessä lausunto esitettiin eli välittömästi että Transavia lentää ”muihin” kohteisiin kuin Martinair, tukee lukijan taulukosta saamaa väärää vaikutelmaa. ennen taulukkoa. Lisäksi lausunto, jonka mukaan ne käyttivät (36) Näiden virheellisten tietojen ilmoittamisessa oli kyseessä törkeä huolimattomuus. Vaikka hyväksyttäisiinkin osa- puolten selitys, lähteenä Transavian lennoilla jaettavaa lehteä, asiaan liittyy silti huomattavaa huolimattomuutta. Lennoilla jaettava lehti on markkinointi- tai myynninedistämisesite, jonka tieto- jen paikkansapitävyys ei välttämättä ole taattu. Osapuol- ten olisi pitänyt käyttää luotettavampaa tietolähdettä ku- ten Transavian sisäisiä tilastoja tai komissiolle myöhem- mässä vaiheessa lähetettyä Transavian aikataulua. KLM:n olisi ollut helppo saada nämä tiedot, onhan Transavia sen täydessä määräysvallassa oleva tytäryhtiö. (40) Komissio ei voi sulkea pois mahdollisuutta, että KLM salasi Transavian reittilentoja koskevat tiedot tahallaan. Ainakin asiaan liittyy huomattavaa huolimattomuutta, sillä tiedot, niiden merkitys ja velvollisuus ilmoittaa ne CO-lomakkeessa on tai olisi pitänyt olla KLM:n tiedossa. (41) Näin ollen myös se, että KLM jätti nämä tiedot ilmoitta- matta, on rikkominen, josta voidaan määrätä sakkoa. VI SAKKOJEN MÄÄRÄÄMINEN (42) Sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi määrätä yrityksille vähintään 1 000 ja enintään 50 000 euron sakon, jos nämä tahallaan tai tuottamuksesta antavat virheellisiä tai harhaanjohtavia tie- toja sulautuma-asetuksen 4 artiklassa tarkoitetussa ilmoi- tuksessa. Asetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaan sakon suuruutta määrättäessä komission on otettava huomioon rikkomuksen luonne ja sen vakavuus. Näin ollen komis- sio ottaa huomioon kaikki raskauttavat lieventävät asianhaarat. tai 1. Rikkomisen luonne (43) KLM syyllistyi rikkomiseen antamalla sulautuma-asetuk- sen 14 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja virheellisiä ja harhaanjohtavia tietoja. Näiden virheellisten ja harhaanjohtavien tietojen ilmoittamisessa oli kyse vä- hintäänkin törkeästä huolimattomuudesta. (37) Näin ollen se, että KLM ei esittänyt tästä asiasta oikeita josta voidaan sulautuma- tietoja, merkitsee rikkomista, 2. Rikkomisen vakavuus (34) Ilmoituksen s. 47. (35) Ilmoituksen s. 39. (44) KLM:n on katsottava syyllistyneen sulautuma-asetuksen vakavaan rikkomiseen seuraavista syistä: 23. 2. 2005 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 50/17 (45) a) Virheellisten tai harhaanjohtavien tietojen merkitys Tiedolla siitä, onko yksittäisissä kohteissa osapuolten vä- lisiä päällekkäisyyksiä, on selvästi merkitystä toimenpi- teen kilpailuvaikutusten arvioinnin kannalta. Näin on riippumatta siitä, muodostuvatko relevantit markkinat yksittäisistä reiteistä vai kaikista tai tietyistä Välimeren kohteiden reiteistä. Mainitsematta jätetyt Transavian koh- teet ovat Espanjan, Portugalin ja Kreikan suuria lomakoh- teita, jotka houkuttelevat runsaasti matkustajia. Myös tie- dolla siitä, että Transavia lentää kaikkiin Martinairin mer- kityksellisiin kohteisiin, on merkitystä Martinairin ja Transavian välisen todellisen kilpailun arvioimiseksi, eri- tyisesti, kun otetaan huomioon osapuolten useaan ottee- seen esittämät lausunnot siitä, että Martinairin ja Trans- avian toiminnat täydentävät toisiaan (36). (46) Myös tieto siitä, että Transavia lentää useisiin tärkeisiin lomakohteisiin rinnakkain sekä reitti- että tilauslentoja, on selkeästi tärkeä Transavian markkina-aseman arvioin- nin kannalta. Riippumatta siitä, ovatko reittilennoille tieto myydyt paikat osa relevantteja tuotemarkkinoita, siitä, että Transavialla on runsaasti reittilentoja tilauslen- tokohteisiinsa, on merkityksellinen Transavian markkina- voiman arvioimiseksi näillä reiteillä. (47) b) Lieventävät tekijät, joihin KLM vetoaa KLM korostaa, että ilmoituksen valmisteluvaiheessa sillä oli useita tapaamisia komission yksiköiden kanssa, että näissä kokouksissa käsiteltiin useita ilmoitusluonnoksia ja että se noudatti hyvässä uskossa komission tekemiä ehdotuksia ja huomautuksia. Se myös huomauttaa ilmoi- tuksen laatimisen tässä asiassa olleen erittäin monimut- kaista, koska tietojen saaminen oli vaikeaa. KLM:n mu- kaan ei myöskään ole näytetty toteen, että se on esittänyt ”virheellisiä ja harhaanjohtavia” tietoja, tai ainakaan asian erityisolosuhteet huomioon ottaen tällaisten tietojen toi- mittamista ei voida käyttää sakkojen määräämisen perus- teena. Komissio ei hyväksy näitä väitteitä jäljempänä esi- tetyistä syistä. (50) (51) (52) i) T r a n s a v i a n t i l a u s l e n t o k o h t e e t (48) Väitetiedoksiantoon esittämissään huomautuksissa KLM selittää Transavian tilauslentokohteiden puuttumisen ai- heutuneen hallinnollisesta virheestä (37). Lisäksi se väittää, että virheen olisi pitänyt olla ilmeinen kenelle tahansa ilmoitusta tarkastelevalle. (53) (49) KLM väittää, että kyseinen taulukko sisällytettiin CO-lo- makkeen tekstiin ainoastaan komission pyynnöstä ja että käynnissä olleen vuoden 1998 kesäsesongin osalta ei ol- lut vielä saatavissa yksityiskohtaisia tietoja markkina- osuuksista. Ilmoituksen sivun 40 taulukkoa ei kuitenkaan esitetä tämän päätöksen 26 kappaleessa mainittuun SH&E:n tutkimukseen sisältyneiden tietojen lisäyksenä tai päivityksenä. Se annetaan esimerkkinä sen jälkeen, kun KLM on väittänyt Transavian ja Martinairin toimin- nan täydentävän suurelta osin toisiaan. KLM:n väite, jonka mukaan taulukkoa olisi voitu lukea ainoastaan yh- dessä tutkimuksen kanssa, on perusteeton, sillä tutkimuk- seen ei edes viitata. Perusteeton on myös KLM:n väite, että taulukon virheel- lisyys on ilmeinen. Jos KLM itse, joka tuntee oman toi- mintansa paljon paremmin kuin kukaan muu, ei huo- mannut kyseisten tilauslentokohteiden puuttumista, ky- seessä ei varmasti ollut niin ilmeinen virhe, että kuka tahansa ilmoitusta tarkkaan lukeva olisi sen voinut huo- mata. KLM korostaa, ettei sen tarkoituksena ollut salata näitä tietoja komissiolta ja että komissio liioittelee sen tekemän hallinnollisen virheen vakavuutta. Selvitys siitä, millä ta- voin KLM hankki Transavian tilauslentokohteita koskevat tiedot, osoittaa kuitenkin suurta huolimattomuutta. Len- noilla jaettavan lehden käyttäminen tietolähteenä luotet- tavampien lähteiden sijaan on osoitus KLM:n vakavasta laiminlyönnistä, mitä tulee velvollisuuteen valikoida tar- vittavat tiedot huolellisesti, erityisesti, kun otetaan huo- mioon, että Transavia on KLM:n yksinomaisessa mää- räysvallassa oleva tytäryhtiö. ii) T r a n s a v i a n r e i t t i l e n t o k o h t e e t KLM väittää, ettei se yhteydenpidossaan komission kanssa missään vaiheessa pyrkinyt salaamaan sitä, että KLM-kon- serni ja sen tytäryhtiö Transavia liikennöivät reittilentoja Euroopassa yleensä ja erityisesti Välimeren alueelle. Se ilmoittaa myös, että se olisi antanut enemmän tietoja Transavian reittilennoista, jos komissio olisi niitä pyytä- nyt ilmoituksen tekemistä edeltävässä vaiheessa käydyissä keskusteluissa. KLM viittaa SH&E:n tutkimukseen, josta sen mukaan käy selvästi ilmi, että 47 prosenttia kaikista alankomaalaisista lomamatkalaisista käyttää matkaansa reittilentoa. KLM esittää, että olisi käsittämätöntä, ellei suuren osan näistä matkustajista oletettaisi käyttävän KLM-konsernin lentoyhtiöitä. Ilmoituksen tekemistä edeltävässä vaiheessa pidetyissä ko- kouksissa keskityttiin pääasiassa markkinoiden määritel- män selvittämiseen. Komissio hyväksyy sen, että koska KLM ei ilmoittanut Transavian myyvän huomattavia mää- riä paikkoja reittilennoillaan pakettimatkojen järjestäjille, komissio ei alun perin suunnitellut näiden toimintojen ottamista huomioon markkinoiden määrittelyssä. Tämä ei kuitenkaan poista KLM:ltä velvoitetta ilmoittaa näitä toimintoja koskevia täydellisiä tietoja ainakin vastauksena CO-lomakkeen 6. 2 kysymykseen (38). SH&E:n tutkimuk- sessa esitetyt tiedot koskevat lisäksi kaikkia alankomaa- jotka laisia lomamatkustajia, eivät pelkästään asiakkaita, (36) Ilmoituksen s. 32 ja 39; 9 päivänä syyskuuta 1998 lähetetyn kirjeen s. 5. (38) Nämä tiedot ilmoitettiin 21 päivänä joulukuuta 1998 annetussa (37) Ks. tämän päätöksen johdanto-osan 24 kappale. ilmoituksessa. L 50/18 FI Euroopan unionin virallinen lehti 23. 2. 2005 ostavat pakettimatkan matkanjärjestäjältä. Sen vuoksi näi- den tietojen perusteella ei ollut mahdollista päätellä, että Transavia myi paikkoja reittilennoillaan pakettimatkojen järjestäjille. Transaviaa koskevien tietojen esittämistapa oli kaikissa luonnoksissa sellainen, ettei tällaisten kysymysten herääminen komissiossa ollut todennäköistä. Transavia esitettiin aina tilauslentojen harjoittajana. Tieto siitä, että Transavia liikennöi myös reittilentoja, annettiin vasta il- moituksen lopullisessa versiossa sivun 45 alaviitteessä 11, joka koskee Transavian osallistumista KLM:n kanta-asia- kasohjelmaan. Kyseinen tieto ei sisältynyt aikaisempiin luonnoksiin. Sen vuoksi perustelu, jonka mukaan komis- sio olisi voinut, tai sen olisi pitänyt pyytää tätä tietoa, on perusteeton. (54) (55) tiedot KLM väittää edelleen, että reittilentoja koskevat eivät muuttaneet sen markkinaosuutta, minkä vuoksi tie- tojen pois jättäminen oli merkityksetöntä. Yhtiön todelli- nen markkinaosuus on kuitenkin vain yksi osa-alue sen markkinavahvuuden mittaamisessa. Transavia harjoittaa reittiliikennettä kohteisiin, joihin se liikennöi myös tilaus- lentopohjalta, mikä on selvästikin tekijä, joka voi vahvis- taa sen asemaa näillä reiteillä ja on sen vuoksi merkityk- sellinen komission arvioidessa kilpailua sulautuman yh- teydessä. Näin ollen se, tietääkö komissio näiden toimin- tojen olemassaolosta sekä niiden luonteesta ja laajuudesta vai ei, vaikuttaa todennäköisesti sen arvioon asian aineel- lisesta puolesta sekä mahdollisten korjaustoimenpiteiden luonteesta ja laajuudesta. Jos Transavialla ei esimerkiksi todellakaan olisi reittilii- kennettä näihin kohteisiin, voitaisiin väittää, että muiden reittilentoyhtiöiden olisi melko helppoa aloittaa tällainen toiminta ja myydä paikkoja yksityishenkilöille ja matkan- järjestäjille ja että tämän vuoksi sulautuma olisi hyväksyt- tävä. Samoin jos joillakin kyseessä olevista reiteistä ha- vaittaisiin mahdollinen määräävä asema, pelkästään Mar- tinairin toimintaan tai Transavian tilauslentotoimintaan kohdistuva korjaustoimenpide saattaisi olla riittämätön, sillä Transavian huomattava myynti matkanjärjestäjille kyseisten kohteiden reittilennoilla jäisi huomiotta tai kor- jaustoimenpiteellä ei olisi vaikutusta siihen. 3. Sakkojen suuruus (56) Sulautuma-asetuksen mukaisesti käynnistettyjen menette- lyiden kannalta on hyvin tärkeää, että sulautuman osa- tiedot. puolet antavat Näin ollen yritysten on oltava erityisen huolellisia ilmoit- taessaan sulautumaansa koskevia yksityiskohtia. ilmoitusta tehdessään täydelliset (57) Nyt kyseessä olevassa asiassa KLM antoi virheellistä ja harhaanjohtavaa tietoa, mikä osoitti vähintäänkin törkeää huolimattomuutta. Lisäksi kyseiset tiedot olivat selvästi merkityksellisiä toimenpiteen kilpailuvaikutusten arvioin- nin kannalta. (58) KLM ei antanut oikeita tietoja omasta aloitteestaan vaan vasta komission tutkimuksen seurauksena. Transavian muita tilauslentokohteita koskevat täydelliset tiedot voi- tiin johtaa ainoastaan tietopyyntöön saadusta vastauk- sesta ja ne vahvistettiin lopulta suullisesti. Tieto siitä, että Transavia lentää reittilentoja Välimeren kohteisiin, annettiin vastauksena tietopyyntöön. Se, että KLM myy matkanjärjestäjille paikkoja reittilennoillaan samoin talou- dellisin ehdoin kuin tilauslennoillaan, ja tämän toiminnan merkitys vahvistui täysin vasta 21 päivänä joulukuuta 1998 tehdyssä ilmoituksessa ja komission tämän jälkeen suorittamassa ilmoitukseen sisältyneiden tietojen tutki- muksessa. (59) KLM:n toimintaa arvioitaessa on pidettävä mielessä myös se, että KLM on suuri eurooppalainen yhtiö, jolla on merkittävää liiketoimintaa Euroopassa. KLM:llä on myös aikaisempaa kokemusta sulautuma-asetuksen mukaisen ilmoituksen tekemisestä. (60) (61) Kuten 47–55 kappaleessa on selvitetty tarkemmin, KLM:n mukaan lieventävänä seikkana on lyhyesti se, että väitetyt rikkomiset eivät olleet tahallisia, että komission olisi pi- tänyt kyetä havaitsemaan tietojen puuttuminen ja pyytä- mään niitä ilmoituksen tekemistä edeltävässä vaiheessa (joka tässä tapauksessa kesti melko kauan) ja etteivät puuttuneet tiedot olleet asian lopputuloksen kannalta rat- kaisevia. Komissio katsoo, että näiden väitteiden merkitys jää vä- häiseksi suhteessa niiden vaikutukseen rikkomisen vaka- vuuteen ja sen myötä myös määrättävän sakon suuruu- teen. Rikkomisten tahallisuudesta ei ole mitään näyttöä, ja KLM:n yhteydenpito komissioon ilmoituksen tekemistä edeltävässä vaiheessa osoitti vähintäänkin halua varmistaa ilmoituksen hyväksyttävyys. Vastuu kaiken merkitykselli- sen tiedon antamisesta oli kuitenkin KLM:llä, eikä se ollut tarpeeksi huolellinen asiaa hoitaessaan. Rikkomisiin liit- tyvä huolimattomuus on kummassakin tapauksessa hyvin merkittävää. KLM:n ei olisi pitänyt luottaa lennoilla jaet- tavaan lehteen kerätessään tietoa niin ratkaisevasta asiasta kuin Transavian tilauslentokohteista. Se olisi voinut il- moittaa Transavian reittilennoista ja sen olisi pitänyt ym- märtää tietojen antamisen merkitys, vaikka komissio ei sitä erikseen pyytänytkään tai siitä muistuttanutkaan. Li- säksi on ilman muuta mahdollista, että ellei komissio olisi havainnut jompaakumpaa osaa puuttuvista tiedoista, niiden poisjääminen olisi vaikuttanut sulautuman aineel- lista puolta koskevaan päätökseen tavalla, josta KLM olisi saattanut hyötyä. 23. 2. 2005 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 50/19 (62) Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon asiaan liit- tyvät olosuhteet komissio katsoo, että on asianmukaista määrätä KLM:lle sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 koh- dan b alakohdan nojalla 40 000 euroa sakkoa, toimenpiteitä Tämän määräajan jälkeen peritään ilman eri joka vastaa Euroopan keskuspankin perusrahoitusope- korko, raation korkoa sen kuukauden ensimmäisenä työpäivänä, jona tämä päätös on tehty, eli 3 prosenttia. Korkoon lisätään 3,5 prosenttiyksikköä eli korko on yhteensä 6,5 prosenttia. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Tällä päätöksellä Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV:lle (KLM) määrätään asetuksen (ETY) N:o 4064/89 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla 40 000 euron sakko virheellisten ja harhaanjohtavien tietojen toimittamisesta komissiolle kyseisen asetuksen mukaisesti 1 päivänä syyskuuta 1998 annetussa il- moituksessa. 3 artikla Tämä päätös on osoitettu seuraavalle yritykselle: Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV Amsterdamseweg 55 NL-1182 GP Amstelveen 2 artikla Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 1999. Edellä 1 artiklassa tarkoitettu sakko on maksettava kolmen kuu- kauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta Euroo- pan komission pankkitilille N:o 310-0933000-43, Banque Bru- xelles Lambert, Agence Européenne, Rond Point Schuman 5, B- 1040 Bruxelles. Komission puolesta Mario MONTI Komission jäsen


title: A BIZOTTSÁG 2636/1999/EK RENDELETE (1999. december 14.) a 2000. évi betakarítástól kezdődően a dohányra vonatkozó információk közléséről, valamint az 1771/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről

eurovoc_concepts:
administrative formalities
common organisation of markets
disclosure of information
form
production aid
tobacco

formats: html print


title: Commission Regulation (EC) No 2637/1999 of 14 December 1999 amending Regulation (EC) No 2848/98 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 2075/92 as regards the premium scheme, production quotas and the specific aid to be granted to producer groups in the raw tobacco sector

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
common organisation of markets
producer organisation
production aid
production quota
tobacco

formats: html pdf print

text: L 323/8 EN Official Journal of the European Communities 15. 12. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 2637/1999 of 14 December 1999 amending Regulation (EC) No 2848/98 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 2075/92 as regards the premium scheme, production quotas and the specific aid to be granted to producer groups in the raw tobacco sector THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, (4) Having regard to Council Regulation (EEC) No 2075/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in raw tobacco (1), as last amended by Regulation (EC) No 660/ 1999 (2), and in particular Articles 11 and 14a thereof, whose quotas will be bought back for the 2000 harvest will be entitled should now be laid down, without preju- dice to future amendments; The quantities which have been the subject of a quota buy-back application and the quantities bought back by group of varieties under Article 35 of Regulation (EC) No 2848/98, which must be notified to the Commission under Article 54(j) of that Regulation, will not be avail- able before 31 December 1999. The buy-back amounts agreed for the 1999 harvest should therefore be retained for the 2000 harvest; Whereas: (5) The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Tobacco, (1) (2) Commission Regulation (EC) No 2848/98 of 22 December 1998 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 2075/92 as regards the premium scheme, production quotas and the specific aid to be granted to producer groups in the raw tobacco sector (3), as last amended by Regulation (EC) No 2162/1999 (4), lays down 31 January of the year of harvest as the date by which quota statements must be issued to individual producers who are not members of a producer group and to producer groups and allows the competent authority of the Member State a period of 20 days in which to register written agreements between individual producers on the permanent transfer of quotas; More time is required to complete the procedures for issuing quota statements and registering written agree- ments on the transfer of quotas in certain Member States in view of the administrative checks that must be carried out, in particular checks on parcels. The deadline for issuing the quota statements to individual producers who are not members of a producer group and to groups of producers should therefore be extended by one month and the period for registering written agree- ments on the permanent transfer of quotas by 10 days; HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Regulation (EC) No 2848/98 is hereby amended as follows: 1. In Article 22(3) the words ‘31 January’ are replaced by ‘the end of February’. 2. In Article 33(2) the word ‘twenty’ is replaced by the word ‘thirty’. 3. The following paragraph is added to Article 36: ‘Producers whose quotas have been bought back in respect of the 2000 harvest will be entitled each year on payment of the premiums for the 2001, 2002 and 2003 harvests to the amounts indicated in the first paragraph in respect of the 1999 harvest. ’ (3) Article 36 of Regulation (EC) No 2848/98 lays down the amounts to be paid to producers whose quotas have been bought back for the 1999 harvest under the quota buy-back scheme. The amounts to which producers (1) OJ L 215, 30. 7. 1992, p. 70. (2) OJ L 83, 27. 3. 1999, p. 10. (3) OJ L 358, 31. 12. 1998, p. 17. (4) OJ L 265, 13. 10. 1999, p. 13. Article 2 into force on the third day This Regulation shall enter following its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply with effect from the 2000 harvest. 15. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 323/9 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 14 December 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission