title: Smernica 1999/96/ES Európskeho parlamentu a Rady z 13. decembra 1999 o aproximácii právnych predpisov členských štátov vzťahujúcich sa na opatrenia, ktoré treba prijať proti emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo vznetových motorov určených pre používanie vo vozidlách a proti emisiám plynných znečisťujúcich látok zo zážihových motorov poháňaných zemným plynom alebo skvapalneným ropným plynom určených pre používanie vo vozidlách, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 88/77/EEC

eurovoc_concepts:
air quality
approximation of laws
combustion gases
motor vehicle
motor vehicle pollution

text: 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 269 31999L0096 L 44/1 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 16. 2. 2000 SMERNICA 1999/96/ES EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY z 13. decembra 1999 o aproximácii právnych predpisov členských štátov vzťahujúcich sa na opatrenia, ktoré treba prijať proti emisiám plynných a tuhých znečisťujúcich látok zo vznetových motorov určených pre používanie vo vozidlách a proti emisiám plynných znečisťujúcich látok zo zážihových motorov poháňaných zemným plynom alebo skvapalneným ropným plynom určených pre používanie vo vozidlách, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 88/77/EEC EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 95, so zreteľom na návrhy Komisie (1), (3) (4) so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výbo- ru (2), konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 251 zmlu- vy (3), (1) keďže by sa mali v rámci vnútorného trhu prijať opatrenia; (2) keďže prvý akčný program Európskeho spoločenstva o ochrane životného prostredia (4), ktorý schválila Rada 22. novembra 1973, vyžadoval, aby sa zohľadňovali naj- novšie výsledky vedeckého pokroku pri boji proti zneči- sťovaniu atmosféry spôsobenému plynmi emitovanými z motorových vozidiel a aby sa v súlade s tým menili a dopĺňali smernice vydané v predchádzajúcom období; keďže v piatom akčnom programe, ktorý v jeho všeobec- nom prístupe schválila Rada vo svojou rezolúcii z 1. feb- ruára 1993 (5), je stanovené, aby sa vykonávali ďalšie čin- nosti zamerané na významné znižovanie súčasnej úrovne emisií znečisťujúcich látok z motorových vozidiel; (1) Ú. v. ES C 173, 8. 6. 1998, s. 1 a Ú. v. ES C 43, 17. 2. 1999, s. 25. (2) Ú. v. ES C 407, 28. 12. 1998, s. 27. (3) Stanovisko Európskeho parlamentu z 21. októbra 1998 (Ú. v. ES C 341, 9. 11. 1998, s. 74), spoločná pozícia Rady z 22. apríla 1999 (Ú. v. ES C 296, 15. 10. 1999, s. 1) a rozhodnutie Európskeho parla- mentu zo 16. novembra 1999 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestní- ku). (4) Ú. v. ES C 112, 20. 12. 1973, s. 1. (5) Ú. v. ES C 138, 17. 5. 1993, s. 1. keďže sa uznáva, že rozvoj dopravy v spoločenstve spôso- buje významné obmedzenia pre životné prostredie; keďže sa ukázalo, že rad úradných odhadov nárastu hustoty dopravy poskytol nižšie hodnoty, než sú skutočné údaje; keďže z tohto dôvodu by sa mali pre všetky motorové vozidlá stanoviť prísne emisné normy; keďže smernica 88/77/EHS (6) stanovila limitné hodnoty emisií oxidu uhoľnatého, nespálených uhľovodíkov a oxi- dov dusíka z dieselových motorov určených na používa- nie v motorových vozidlách na základe skúšobného postupu pre európske podmienky jazdy pre uvedené vozidlá; keďže táto smernica bola najprv zmenená a dopl- nená smernicou 91/542/EHS (7) vo dvoch etapách, pričom prvá etapa (1992/1993) sa časovo zhodovala s termínmi zavádzania nových európskych emisných noriem pre osobné automobily; keďže v druhej etape (1995/1996) bola určená dlhodobá orientácia pre európsky priemysel výroby motorov tým, že boli stanovené limitné hodnoty založené na očakávaných výkonoch technológií, ktoré sa vtedy ešte len vyvíjali, a zároveň bol priemyselným spoloč- nostiam poskytnutý prípravný čas na zdokonalenie týchto technológií; keďže smernica 96/1/ES (8) požadovala, aby bola pre malé dieselové motory so zdvihovým objemom valcov menším než 0,7 dm3 a s otáčkami pri menovitom výkone vyššími než 3 000 min-1 zavedená limitná hodnota pre emisie tuhých znečisťujúcich látok, stanovená podľa požiadaviek uvedených v smernici 91/542/EHS namiesto požiadaviek z roku 1999; keďže však pre malé vysokoo- táčkové dieselové motory, ktoré majú zdvihový objem val- cov menší než 0,75 dm3 a otáčky pri menovitom výkone vyššie než 3 000 min-1, je rozumné zachovať na technic- kom základe rozdiel v limitných hodnotách pre emisie tuhých znečisťujúcich látok, ale odstrániť tento rozdiel v roku 2005; (5) keďže podľa článku 5 ods. 3 smernice 91/542/EHS mala Komisia do konca roku 1996 podať Rade správu o (6) Ú. v. ES L 36, 9. 2. 1988, s. 33. (7) Ú. v. ES L 295, 25. 10. 1991, s. 1. (8) Ú. v. ES L 40, 17. 2. 1996, s. 1. 270 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 (6) (7) (8) (9) dosiahnutom pokroku pri revízii limitných hodnôt pre kombi nované znečisťujúce emisie, ak treba spojenej s reví- ziou skúšobného postupu; keďže tieto revidované hodnoty nemajú platiť pred 1. októbrom 1999, pokiaľ ide o schvá- lenie nových typov; keďže Komisia zaviedla kvôli splneniu požiadaviek článku 4 smernice 94/12/ES (1) Európsky program pre kvalitu ovzdušia, emisie z cestnej dopravy a technológie výroby palív a motorov, [program „Auto-nafta“ (Auto-oil)]; keďže štúdia nákladov vzhľadom na efektívnosť, vypracovaná v rámci programu Auto-nafta, preukázala, že je potrebné ďalej zlepšovať technológiu dieselových motorov vozidiel určených pre ťažké pracovné podmienky tak, aby bola v roku 2010 dosiahnutá kvalita ovzdušia popísaná v správe Komisie o programe Auto-nafta; keďže zlepšovanie požiadaviek na nové dieselové motory v smernici 88/77/EHS tvorí súčasť globálnej stratégie spo- ločenstva, do ktorej bude patriť aj revízia noriem pre ľahké komerčné vozidlá a osobné automobily, počnúc rokom 2000, zlepšovanie motorových palív a presnejšie hodno- tenie tvorby emisií z vozidiel v prevádzke; keďže smernica 88/77/EHS je jednou zo samostatných smerníc upravujúcich postup typového schválenia, stano- vený smernicou Rady 70/156/EHS zo 6. februára 1970 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o typo- vom schválení motorových vozidiel a ich prípojných vozi- diel (2); keďže jednotlivé členské štáty nemôžu v dostatoč- nej miere dosiahnuť znížiť množstvo emisií znečisťujúcich látok z motorových vozidiel, a preto je možné lepšie dosiahnuť tento cieľ aproximáciou právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa opatrení, ktoré treba prijať proti znečisťovaniu ovzdušia motorovými vozidlami; cieľ keďže v programe Auto-nafta boli ako kľúčové opatrenia na dosiahnutie uspokojivej strednodobej kvality ovzdušia určené opatrenia na znižovanie limitov emisií, zodpoveda- júce zníženiu množstva emisií oxidu uhoľnatého, celko- vého množstva emisií uhľovodíkov, NOx a tuhých znečis- ťujúcich látok o 30 %, ktoré sú uplatniteľné od roku 2000; keďže zníženie opacity výfukového dymu o 30 % oproti opacite výfukového dymu meranej na motoroch súčas- ných typov a doplnenie smernice Rady 72/306/EHS (3) pri- speje k zníženiu emisií tuhých znečisťujúcich látok; keďže ďalšie zníženie limitov emisií oxidu uhoľnatého, celkového množstva uhľovodíkov a NOx o 30 % a tuhých znečisťu- júcich látok o 80 % platné od roku 2005 veľkou mierou prispeje k zlepšeniu strednodobej kvality ovzdušia; keďže (1) Ú. v. ES L 100, 19. 4. 1994, s. 42. (2) Ú. v. ES L 42, 23. 2. 1970, s. 1. Smernica bola naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/91/ES (Ú. v. ES L 11, 16. 1. 1999, s. 25). (3) Ú. v. ES L 190, 20. 8. 1972, s. 1. Smernica bola naposledy zmenená a doplnená smernicou 97/20/ES (Ú. v. ES L 125, 16. 5. 1997, s. 21). pri tomto znižovaní sa bude zohľadňovať účinok, ktorý budú mať na emisie nové skúšobné cykly, lepšie reprezen- tujúce vzorové jazdy, ktoré absolvujú vozidlá v prevádzke; keďže dodatočný limit emisií NOx platný od roku 2008 povedie k ďalšiemu 43 % zníženiu limitu emisií pre tieto znečisťujúce látky; keďže Komisia má v správe Európ- skemu parlamentu a Rade, v prípade potreby sprevádzanej vhodnými návrhmi, najneskôr do konca roku 2002 zvážiť existujúcu technológiu, pokiaľ ide o potvrdenie záväznej normy emisií NOx, ktorá sa má zaviesť od roku 2008; (10) keďže sa zavádzajú prípustné limitné hodnoty emisií platné pre vozidlá definované ako „Zdokonalené vozidlá priaz- nivé pre životné prostredie“ (EEV); (11) (12) keďže palubné diagnostické systémy (OBD) pre vozidlá určené pre ťažké pracovné podmienky ešte nie sú úplne vyvinuté, ale majú sa zavádzať od roku 2005, aby umož- ňovali rýchlo zisťovať poruchy komponentov a systémov vozidiel, kritických z hľadiska emisií, čím umožnia významne zlepšiť mieru zachovania počiatočnej úrovne tvorby emisií z vozidiel v prevádzke pomocou zlepšenej kontroly a údržby; keďže od roku 2005 by mali byť zave- dené špecifické požiadavky na trvanlivosť nových motorov pre ťažké pracovné podmienky a na skúšky zhody pre- vádzkovaných vozidiel určených pre ťažké pracovné pod- mienky; keďže sa zavádzajú nové skúšobné cykly v rámci typového schválenia vzhľadom na emisie plynných a tuhých znečis- ťujúcich látok a opacitu dymu, ktoré umožnia reprezenta- tívnejšie vyhodnocovanie tvorby emisií z dieselových motorov v priebehu skúšobných podmienok, ktoré sa vernejšie podobajú na tie podmienky, s ktorými sa stretá- vajú vozidlá v prevádzke; keďže sa zavádza nový kombi- novaný (dvojcyklový) skúšobný postup pre konvenčné die- selové motory a tie dieselové motory, ktoré sú vybavené oxidačnými katalyzátormi; keďže sa zavádza nový kombi- novaný (dvojcyklový) skúšobný postup pre motory pohá- ňané plynom a okrem toho pre dieselové motory vybavené pokročilými systémami regulácie emisií; keďže od roku 2005 sa majú všetky dieselové motory skúšať v obidvoch použiteľných skúšobných cykloch; keďže Komisia bude sledovať pokrok v rokovaniach zameraných na vytvorenie celosvetovo harmonizovaného skúšobného postupu; (13) keďže členským štátom by sa malo prostredníctvom daňo- vých stimulov umožniť, aby urýchľovali umiestňovanie na trhu tých vozidiel, ktoré spĺňajú požiadavky prijaté na úrovni spoločenstva, pričom tieto stimuly musia byť v súlade s ustanoveniami zmluvy a vyhovovať určitým podmienkam, ktorých účelom je zabrániť deformáciám vnútorného trhu; keďže táto smernica neovplyvňuje právo členských štátov zahrnovať emisie znečisťujúcich a iných látok do základne pre výpočet cestných daní z motorových vozidiel; 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 271 (14) (15) keďže pri vypracovávaní právnych predpisov spoločenstva týkajúcich sa emisií z motorových vozidiel by sa mali zohľadňovať výsledky prebiehajúceho výskumu charakte- ristík emisií tuhých znečisťujúcich látok; keďže Komisia predloží do 31. decembra 2000 správu o vývoji zariadení na reguláciu emisií z vozidiel s dieselo- vými motormi určených pre ťažké pracovné podmienky, o závislosti na kvalite paliva, o potrebe zlepšovania pres- nosti a reprodukovateľnosti postupov merania a vzorko- vania emisií tuhých znečisťujúcich látok a o vytvorení celo- svetovo harmonizovaného skúšobného cyklu; (16) keďže by sa mala v súlade s tým zmeniť a doplniť smernica 88/77/EHS, PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 Smernica 88/77/EHS sa týmto mení a dopĺňa takto: 1. Názov smernice sa nahrádza takto: „Smernica Rady 88/77/EHS z 3. decembra 1987 o aproximá- cii zákonov členských štátov vzťahujúcich sa na opatrenia, ktoré treba prijať proti emisiám plynných a tuhých znečisťu- júcich látok zo vznetových motorov určených na používanie vo vozidlách a proti emisiám plynných znečisťujúcich látok zo zážihových motorov poháňaných zemným plynom alebo skvapalneným ropným plynom a určených pre používanie vo vozidlách“. 2. Článok 1 sa nahrádza takto: „Článok 1 Na účely tejto smernice: — ‚vozidlo‘ znamená ľubovoľné vozidlo definované v prílohe II časť A k smernici 70/156/EHS poháňané vznetovým alebo plynovým motorom, s výnimkou vozidiel kategórie M1 s technicky prípustnou maximálnou zaťaženou hmot- nosťou nižšou alebo rovnou 3,5 t, — ‚vznetový alebo plynový motor‘ znamená hybný hnací zdroj vozidla, ktorému je ako samostatnej technickej jed- notke definovanej v článku 2 smernice 70/156/EHS možné udeliť typové schválenie, 3. Prílohy I až VIII sa nahrádzajú prílohami I až VII, ktoré sú uve- dené v prílohe k tejto smernici. Článok 2 júla 2000 nesmie žiadny členský štát 1. S účinnosťou od 1. z dôvodov súvisiacich s plynnými a tuhými znečisťujúcimi lát- kami a s opacitou emisií dymu z motora: — odmietnuť udeliť typové schválenie ES alebo odmietnuť vydať dokument ustanovený v poslednej zarážke článku 10 ods. 1) smernice 70/156/EHS alebo udeliť vnútroštátne typové schvá- lenie niektorému typu vozidla poháňaného vznetovým alebo plynovým motorom alebo — zakázať registráciu, predaj, uvedenie do prevádzky alebo pou- žívanie takýchto nových vozidiel alebo — odmietnuť udeliť typové schválenie ES niektorému typu vzne- tového alebo plynového motora alebo — zakázať predaj alebo používanie nových vznetových alebo plynových motorov, ak sú splnené príslušné požiadavky príloh k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou, najmä v prípadoch, keď emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok a opacita dymu z motora vyhovujú limitným hodnotám stanoveným v riadku A, B1, B2 alebo limitným hodnotám stanoveným v riadku C tabu- liek uvedených v bode 6. 2. 1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. 2. S účinnosťou od 1. októbra 2000 členské štáty: — už nesmú udeľovať typové schválenie ES alebo vydávať doku- ment ustanovený v poslednej odrážke článku 10 ods. 1 smer- nice 70/156/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou, a — musia odmietnuť udeliť vnútroštátne typové schválenie typom vznetových alebo plynových motorov a typom vozidiel poháňaných vznetovým alebo plynovým motorom v prípadoch, keď emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok a opacita dymu z motora nevyhovujú limitným hodnotám stanoveným v riadku A tabuliek uvedených v bode 6. 2. 1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. — ‚EEV‘ znamená zdokonalené vozidlo priaznivé pre životné prostredie, čo je vozidlo poháňané motorom, ktorý vyho- vuje prípustným limitným hodnotám emisií stanoveným v riadku C tabuliek uvedených v bode 6. 2. 1 prílohy I. “ 3. S účinnosťou od 1. októbra 2001 okrem vozidiel a motorov určených na vývoz do tretích krajín a okrem náhradných moto- rov do vozidiel, ktoré sú v prevádzke, musia členské štáty: 272 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 — považovať osvedčenia o zhode, ktoré sprevádzajú nové vozidlá alebo nové motory podľa smernice 70/156/EHS, za neplatné na účely článku 7 ods. 1 tejto smernice a 6. S účinnosťou od 1. októbra 2008 členské štáty: — zakázať registráciu, predaj, uvedenie do prevádzky alebo pou- žívanie nových vozidiel poháňaných vznetovým alebo plyno- vým motorom a predaj a používanie nových vznetových alebo plynových motorov — už nesmú udeľovať typové schválenie ES alebo vydávať doku- ment ustanovený v poslednej odrážke článku 10 ods. 1 smer- nice 70/156/EHS a — musia odmietnuť udeliť vnútroštátne typové schválenie v prípadoch, keď emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok a opacita dymu z motora nevyhovujú limitným hodnotám stano- veným v riadku A tabuliek uvedených v bode 6. 2. 1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. typom vznetových alebo plynových motorov a typom vozidiel poháňaných vznetovým alebo plynovým motorom v prípadoch, keď emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok a opacita dymu z motora nevyhovujú limitným hodnotám stanoveným v riadku B2 tabuliek uvedených v bode 6. 2. 1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. 4. S účinnosťou od 1. októbra 2005 členské štáty: — už nesmú udeľovať typové schválenie ES alebo vydávať doku- ment ustanovený v poslednej odrážke článku 10 ods. 1 smer- nice 70/156/EHS a — musia odmietnuť udeliť vnútroštátne typové schválenie typom vznetových alebo plynových motorov a typom vozidiel poháňaných vznetovým alebo plynovým motorom v prípadoch, keď emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok a opacita dymu z motora nevyhovujú limitným hodnotám stanoveným v riadku B1 tabuliek uvedených v bode 6. 2. 1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. 5. S účinnosťou od 1. októbra 2006 okrem vozidiel a motorov určených na vývoz do tretích krajín a okrem náhradných moto- rov do vozidiel, ktoré sú v prevádzke, musia členské štáty: — považovať osvedčenia o zhode, ktoré sprevádzajú nové vozidlá alebo nové motory podľa smernice 70/156/EHS za neplatné na účely článku 7 ods. 1 tejto smernice, a 7. S účinnosťou od 1. októbra 2009 okrem vozidiel a motorov určených na vývoz do tretích krajín a okrem náhradných moto- rov do vozidiel, ktoré sú v prevádzke, musia členské štáty: — považovať osvedčenia o zhode, ktoré sprevádzajú nové vozidlá alebo nové motory podľa smernice 70/156/EHS, za neplatné na účely článku 7 ods. 1 tejto smernice a — zakázať registráciu, predaj uvedenie do prevádzky alebo pou- žívanie nových vozidiel poháňaných vznetovým alebo plyno- vým motorom a predaj a používanie nových vznetových alebo plynových motorov v prípadoch, keď emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok a opacita dymu z motora nevyhovujú limitným hodnotám stano- veným v riadku B2 tabuliek uvedených v bode 6. 2. 1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. 8. V súlade s odsekom 1 sa motor, ktorý vyhovuje príslušným požiadavkám príloh k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplne- nej touto smernicou, a spĺňa limitné hodnoty stanovené v riadku C tabuliek uvedených v bode 6. 2. 1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou, považuje za motor spĺňajúci požiadavky odsekov 2 až 7. — zakázať registráciu, predaj, uvedenie do prevádzky alebo pou- žívanie nových vozidiel poháňaných vznetovým alebo plyno- vým motorom a predaj a používanie nových vznetových alebo plynových motorov Článok 3 v prípadoch, keď emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok a opacita dymu z motora nevyhovujú limitným hodnotám stano- veným v riadku B1 tabuliek uvedených v bode 6. 2. 1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. 1. Členské štáty môžu prijať ustanovenie pre daňové stimuly, iba pokiaľ ide o motorové vozidlá, ktoré vyhovujú smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. Tieto stimuly musia byť v súlade s ustanoveniami zmluvy, ako aj s podmien- kami stanovenými v nižšie uvedených písmenách a) alebo b): 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 273 a) musia platiť pre všetky nové vozidlá ponúkané na predaj na trhu členského štátu, ktoré vopred spĺňajú limitné hodnoty stanovené v riadku A tabuliek uvedených v bode 6. 2. 1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smerni- cou, a ktoré potom od 1. októbra 2000 budú spĺňať limitné hodnoty stanovené v riadku B1 alebo B2 uvedených tabuliek. Článok 5 Od 1. októbra 2005 sa pre nové typy a od 1. októbra 2006 sa pre všetky typy musí pri typovom schválení udelenom vozidlám a motorom potvrdiť aj správna činnosť zariadení na reguláciu emisií počas normálnej životnosti vozidla alebo motora. Daňové stimuly musia byť zrušené s účinnosťou od povinného zavedenia limitných hodnôt emisií uvedených v článku 2 ods. 3 pre nové vozidlá alebo do termínov povinného zave- denia limitných hodnôt emisií, stanovených v riadku B1 alebo B2 tabuliek uvedených v bode 6. 2. 1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou; Komisia preskúma rozdiely v normálnej životnosti rôznych kategórií vozidiel určených pre ťažké pracovné podmienky a zváži návrhy vhodných požiadaviek na životnosť, špecifických pre každú kategóriu. b) musia platiť pre všetky nové vozidlá ponúkané na predaj na trhu členského štátu, ktoré spĺňajú prípustné limitné hod- noty emisií stanovené v riadku C tabuliek uvedených v bode 6. 2. 1 prílohy I k smernici 88/77/EHS, zmenenej a doplnenej touto smernicou. 2. Pre žiadny typ vozidla nesmú stimuly prekročiť dodatočné náklady na technické riešenia, zavedené kvôli zabezpečeniu súladu s limitnými hodnotami stanovenými buď v riadku A alebo B1 alebo B2, alebo s limitnými hodnotami stanovenými v riadku C tabuliek uvedených v bode 6. 2. 1 prílohy I k smernici 88/77/EHS zmenenej a doplnenej touto smernicou a na ich inštaláciu vo vozidle. Článok 6 Od 1. októbra 2005 sa pre nové typy a od 1. októbra 2006 sa pre všetky typy musí pri typovom schválení udelenom vozidlám vyžadovať aj potvrdenie správnej činnosti zariadení na reguláciu emisií počas normálnej životnosti vozidla v normálnych podmienkach používania (zhoda prevádzkovaných vozidiel náležite udržiavaných a používaných). Toto ustanovenie musí potvrdiť a doplniť Komisia v súlade s článkom 7. 3. Členské štáty musia informovať Komisiu o plánoch na vytvo- renie alebo zmenu daňových stimulov uvedených v tomto článku a to s dostatočným časovým predstihom na to, aby mohla pred- ložiť svoje pripomienky. Článok 7 Článok 4 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade návrh, ktorým potvrdí alebo doplní túto smernicu, najneskôr 12 mesiacov po dni do tejto nadobudnutia 31. decembra 2000 podľa toho, ktorý termín uplynie skôr. účinnosti smernice alebo Od 1. októbra 2005 musia byť všetky nové typy vozidiel a od 1. októbra 2006 všetky typy vozidiel vybavené palubným diagnostickým systémom (OBD) alebo palubným meracím systémom (OBM) určeným na sledovanie emisií výfukových plynov počas prevádzky vozidla. Komisia navrhne na tento účel opatrenia Európskemu parlamentu a Rade. Medzi ne bude patriť: — neobmedzený a štandardizovaný prístup k systému OBD pre potreby kontroly, diagnostiky, servisu a opráv, — štandardizácia poruchových kódov, V návrhu bude zohľadnený: — proces posudzovania zo strany Európskeho parlamentu a Rady ustanovený v článku 3 smernice Európskeho parla- mentu a Rady 98/69/ES (1) a v článku 9 smernice 98/70/ES (2), — vývoj technológie regulácie emisií vznetových motorov a ply- nových motorov vrátane technológie dodatočnej úpravy, pri- čom sa zohľadní vzájomná súvislosť takejto technológie s kva- litou paliva, — potreba zvyšovať presnosť a zlepšovať opakovateľnosť súčas- ných postupov merania a vzorkovania pre veľmi nízke úrovne emisií tuhých znečisťujúcich látok z motorov, — kompatibilita náhradných dielov, čím sa uľahčí oprava, výmena a servis vozidiel vybavených systémom OBD. (1) Ú. v. ES L 350, 28. 12. 1998, s. 1. (2) Ú. v. ES L 350, 28. 12. 1998, s. 58. 274 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 — vytvorenie celosvetovo harmonizovaného skúšobného cyklu pre skúšky v rámci typového schvaľovania 31. decembra 2002 zohľadní dostupnú technológiu s cieľom potvrdiť záväznú normu pre NOx na rok 2008. a súčasťou návrhu budú: — pravidlá stanovujúce zavedenie systému OBD do vozidiel určených pre ťažké pracovné podmienky od 1. októbra 2005 podľa článku 4 tejto smernice a primerane podľa smernice 98/69/ES o znižovaní emisií výfukových plynov z osobných automobilov a ľahkých komerčných vozidiel, — ustanovenia o trvanlivosti zariadení na reguláciu emisií s účin- nosťou od 1. októbra 2005 podľa článku 5 tejto smernice, — ustanovenia na zabezpečenie zhody prevádzkovaných vozi- diel v postupe typového schválenia vozidiel s účinnosťou od 1. októbra 2005 podľa článku 6 tejto smernice, pričom sa zohľadní špecifickosť skúšok vykonaných na motoroch týchto vozidiel a špecifické informácie získané zo systémov OBD pri použitej metóde posudzovania nákladov vzhľadom na efek- tívnosť, — vhodné limity pre znečisťujúce látky, ktoré sa v súčasnosti neregulujú v dôsledku rozšíreného zavádzania nových alter- natívnych palív. Komisia predloží do 31. decembra 2001 správu o pokroku v rokovaniach o celosvetovo harmonizovanom skúšobnom cykle. júna 2002 Európskemu parlamentu Komisia predloží do 30. a Rade správu o požiadavkách na činnosť systému OBD. Na základe tejto správy Komisia predloží návrh na opatrenia, ktoré nadobudnú účinnosť najneskôr 1. januára 2005 a ktoré budú obsahovať technické špecifikácie a zodpovedajúce prílohy, pro- stredníctvom ktorých sa ustanoví typové schválenie systémov OBM, ktoré zabezpečujú prinajmenšom rovnocenné úrovne sle- dovania systémov OBD a ktoré budú s nimi kompatibilné. V správe Európskemu parlamentu a Rade, ktorá bude podľa potreby sprevádzaná príslušnými návrhmi, Komisia najneskôr do Článok 8 1. Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 1. júla 2000. Okamžite o tom budú informovať Komisiu. Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, musia v čase svojho ofi- ciálneho uverejnenia obsahovať odkaz na túto smernicu alebo musia byť sprevádzané takýmto odkazom. Členské štáty stanovia metódy pre formuláciu takéhoto odkazu. 2. Členské štáty oznámia Komisii texty hlavných ustanovení vnú- troštátneho právneho predpisu, ktoré prijmú v oblasti, ktorou sa zaoberá táto smernica. Článok 9 Táto smernica nadobúda účinnosť v deň jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 10 Táto smernica je adresovaná členským štátom. V Bruseli 13. decembra 1999 Za Európsky parlament predseda N. FONTAINE Za Radu predseda S. HASSI 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 275 PRÍLOHA OBSAH PRÍLOHA I ROZSAH, DEFINÍCIE A SKRATKY, ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE ES, ŠPECIFI- KÁCIE A SKÚŠKY A ZHODA VÝROBKOV…………………………………………… 1. Rozsah ………………………………………………………………………………………………… 2. Definície a skratky……………………………………………………………………………………… 3. Žiadosť o typové schválenie ES ……………………………………………………………………… 4. Typové schválenie ES ………………………………………………………………………………… 5. Označovanie motorov ………………………………………………………………………………… 6. Špecifikácie a skúšky…………………………………………………………………………………… 7. Inštalácia vo vozidle …………………………………………………………………………………… 8. Rad motorov …………………………………………………………………………………………… 9. Zhoda výrobkov ……………………………………………………………………………………… Dodatok 1 Postup skúšania zhody výrobkov pri uspokojivej štandardnej odchýlke …………… Dodatok 2 Postup skúšania zhody výrobkov pri neuspokojivej alebo neznámej štandardnej odchýlke ………………………………………………………………………………… Dodatok 3 Postup skúšania zhody výrobkov na žiadosť výrobcu………………………………… PRÍLOHA II INFORMAČNÝ DOKUMENT ………………………………………………………… Dodatok 1 Základné charakteristiky (referenčného) motora a informácie týkajúce sa výkonu skú- šok ……………………………………………………………………………………… 1. Popis motora …………………………………………………………………………………………… 2. Opatrenia prijaté proti znečisťovaniu ovzdušia ……………………………………………………… 3. Prívod paliva …………………………………………………………………………………………… 4. Časovanie ventilov …………………………………………………………………………………… 5. Zapaľovací systém (iba pre zážihové motory)………………………………………………………… 6. Zariadenia poháňané motorom ……………………………………………………………………… 7. Ďalšie informácie o podmienkach skúšok …………………………………………………………… 8. Činnosť motora ………………………………………………………………………………………… Dodatok 2 Základné charakteristiky radu motorov ……………………………………………… 1. Spoločné parametre …………………………………………………………………………………… 2. Zoznam parametrov radu motorov…………………………………………………………………… Dodatok 3 Základné charakteristiky motora z radu motorov …………………………………… 1. Popis motora …………………………………………………………………………………………… 2. Opatrenia prijaté proti znečisťovaniu ovzdušia ……………………………………………………… 3. Prívod paliva …………………………………………………………………………………………… 4. Časovanie ventilov …………………………………………………………………………………… 5. Zapaľovací systém (iba pre zážihové motory)………………………………………………………… Dodatok 4 Charakteristiky dielov vozidla súvisiacich s motorom ……………………………… Strana 278 278 278 284 285 287 289 291 291 293 296 298 300 302 303 303 304 305 308 308 308 309 310 312 312 312 314 314 315 316 319 319 320 276 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 PRÍLOHA III SKÚŠOBNÝ POSTUP …………………………………………………………………… 1. Úvod …………………………………………………………………………………………………… 2. Podmienky skúšok …………………………………………………………………………………… Dodatok 1 Skúšobné cykly ESC a ELR …………………………………………………………… 1. Nastavenie motora a dynamometra…………………………………………………………………… 2. Skúšobný beh ESC …………………………………………………………………………………… 3. Skúšobný beh ELR …………………………………………………………………………………… 4. Výpočet emisií plynných znečisťujúcich látok ……………………………………………………… 5. Výpočet emisií tuhých znečisťujúcich látok ………………………………………………………… 6. Výpočet hodnôt dymu ………………………………………………………………………………… Dodatok 2 Skúšobný cyklus ETC ………………………………………………………………… 1. Postup mapovania motora …………………………………………………………………………… 2. Vytvorenie referenčného skúšobného cyklu ………………………………………………………… 3. Beh emisnej skúšky …………………………………………………………………………………… 4. Výpočet emisií plynných znečisťujúcich látok ……………………………………………………… 5. Výpočet emisií tuhých znečisťujúcich látok (iba pre dieselové motory) …………………………… Dodatok 3 Časový priebeh činnosti motorového dynamometra počas skúšky ETC …………… Dodatok 4 Postupy merania a vzorkovania ……………………………………………………… 1. Úvod …………………………………………………………………………………………………… 2. Zariadenie dynamometra a skúšobnej komory ……………………………………………………… 3. Určenie koncentrácií plynných zložiek ……………………………………………………………… 4. Určenie hmotnosti tuhých znečisťujúcich látok ……………………………………………………… 5. Určenie hodnôt dymu ………………………………………………………………………………… Dodatok 5 Postup kalibrácie ……………………………………………………………………… 1. Kalibrácia analytických prístrojov …………………………………………………………………… 2. Kalibrácia systému CVS ……………………………………………………………………………… 3. Kalibrácia systému merania množstva tuhých znečisťujúcich látok ………………………………… 4. Kalibrácia zariadenia na meranie opacity dymu ……………………………………………………… PRÍLOHA IV TECHNICKÉ CHARAKTERISTIKY REFERENČNÉHO PALIVA PREDPÍSANÉHO PRE SCHVAĽOVACIE SKÚŠKY A PRE OVERENIE ZHODY VÝROBKOV ……………… 1. Motorová nafta ………………………………………………………………………………………… 2. Zemný plyn (NG) ……………………………………………………………………………………… 3. Skvapalnený ropný plyn (LPG)………………………………………………………………………… PRÍLOHA V ANALYTICKÉ A VZORKOVACIE SYSTÉMY ………………………………………… 1. Určovanie koncentrácie emisií plynných znečisťujúcich látok ……………………………………… 2. Zrieďovanie výfukových plynov a určovanie hmotnosti tuhých znečisťujúcich látok. ……………… 3. Určovanie hodnôt dymu ……………………………………………………………………………… PRÍLOHA VI OSVEDČENIE O TYPOVOM SCHVÁLENÍ ES ………………………………………… PRÍLOHA VII PRÍKLAD POSTUPU VÝPOČTU ……………………………………………………… Strana 321 321 322 324 324 325 327 329 332 334 336 336 336 337 341 345 347 357 357 357 358 360 362 364 364 370 372 373 374 374 375 376 377 377 384 399 403 405 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 277 ZOZNAM OBRÁZKOV Obrázok 1 Špecifické definície skúšobných cyklov ………………………………………………… Obrázok 2 Bloková schéma skúšok pre určenie zhody výrobkov…………………………………… Obrázok 3 Postupnosť skúšky ELR …………………………………………………………………… Obrázok 4 Obrázok 5 Obrázok 6 Obrázok 7 Obrázok 8 Interpolácia hodnôt emisií NOx v regulačnom bode …………………………………… Časový priebeh činnosti dynamometra počas skúšky ETC ……………………………… Schéma zariadenia na meranie účinnosti prevodníka koncentrácie NOx ……………… Schéma postupu činnosti systému pre analýzu koncentrácie CO, CO2, NOx, HC v neupra- venom výfukovom plyne (iba pre ESC) ………………………………………………… Schéma postupu činnosti systému pre analýzu koncentrácie CO, CO2, NOx, HC v zrie- denom výfukovom plyne (ETC, voliteľná pre ESC) ……………………………………… Obrázok 9 Schéma postupu činnosti systému pre analýzu koncentrácie metánu (metóda GC) …… Obrázok 10 Schéma postupu činnosti systému pre analýzu koncentrácie metánu s bezmetánovou oxidačnou jednotkou (NMC) ……………………………………………………………… Obrázok 11 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s izokinetickou sondou a podielovým vzor- kovaním (regulácia pomocou SB) ………………………………………………………… Obrázok 12 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s izokinetickou sondou a podielovým vzor- kovaním (regulácia pomocou PB) ………………………………………………………… Obrázok 13 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s meraním koncentrácie CO2 alebo NOx a podielovým vzorkovaním ……………………………………………………………… Obrázok 14 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s meraním koncentrácie CO2, rovnováhou uhlíka a celkovým vzorkovaním ………………………………………………………… Obrázok 15 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s jednou Venturiho trubicou, s meraním koncentrácie a podielovým vzorkovaním ……………………………………………… Obrázok 16 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s dvojicou Venturiho trubíc alebo dvojicou clôn, s meraním koncentrácie a podielovým vzorkovaním …………………………… Obrázok 17 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s delením do viacerých trubiek, s meraním koncentrácie a podielovým vzorkovaním ……………………………………………… Obrázok 18 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s reguláciou prietoku a celkovým vzorko- vaním ……………………………………………………………………………………… Obrázok 19 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s reguláciou prietoku a podielovým vzor- kovaním …………………………………………………………………………………… Obrázok 20 Plnoprietokový zrieďovací systém………………………………………………………… Obrázok 21 Vzorkovací systém tuhých znečisťujúcich látok ………………………………………… Obrázok 22 Systém s dvojitým zrieďovaním (iba pre plnoprietokový systém) ……………………… Obrázok 23 Plnoprietokový opacimeter ……………………………………………………………… Obrázok 24 Opacimeter s čiastočným prietokom …………………………………………………… ZOZNAM TABULIEK Tabuľka 1 Limitné hodnoty — skúšky ESC a ELR…………………………………………………… Tabuľka 2 Limitné hodnoty — skúška ETC ………………………………………………………… Tabuľka 3 Počty rozhodnutí o úspešnej a neúspešnej skúške pre plán vzorkovania v dodatku 1 … Tabuľka 4 Počty rozhodnutí o úspešnej a neúspešnej skúške pre plán vzorkovania v dodatku 2 … Tabuľka 5 Počty rozhodnutí o úspešnej a neúspešnej skúške pre plán vzorkovania v dodatku 3 … Tabuľka 6 Tolerancie regresnej priamky …………………………………………………………… Tabuľka 7 Dovolené prípady vyradenia bodov z regresnej analýzy ………………………………… Tabuľka 8 Presnosť meracích prístrojov ……………………………………………………………… Tabuľka 9 Odporúčané hodnoty zaťaženia filtrov…………………………………………………… Strana 280 295 328 331 356 367 377 378 381 383 385 385 386 386 387 388 389 390 390 394 397 397 400 401 290 290 297 299 301 340 341 357 361 278 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 PRÍLOHA I ROZSAH, DEFINÍCIE A SKRATKY, ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE, ŠPECIFIKÁCIE A SKÚŠKY A ZHODY VÝROBKOV 1. ROZSAH Táto smernica platí pre plynné a tuhé znečisťujúce látky zo všetkých motorových vozidiel vybavených vznetovými motormi a pre plynné znečisťujúce látky zo všetkých motorových vozidiel vybavených záži- hovými motormi poháňanými zemným plynom alebo skvapalneným ropným plynom a pre vznetové a zážihové motory vymedzené v článku 1 s výnimkou tých vozidiel kategórie N1, N2 a M2, ktorým bolo udelené typové schválenie podľa smernice Rady 70/220/EHS (1), naposledy zmenenej a doplnenej smer- nicou Komisie 98/77/ES (2). 2. DEFINÍCIE A SKRATKY Na účely tejto smernice: 2. 1. 2. 2. „skúšobný cyklus“ znamená postupnosť skúšobných krokov, z ktorých pre každý je definovaná hodnota otáčok a krútiaceho momentu motora v ustálenom stave (skúška typu ESC) alebo v prechodných pra- covných podmienkach (skúška typu ETC, ELR); „schválenie motora (radu motorov)“ znamená schválenie typu motora (radu motorov), pokiaľ ide o úro- veň emisií plynných a tuhých znečisťujúcich látok; 2. 3. „dieselový motor“ znamená motor, ktorý pracuje na princípe zapálenia paliva kompresným teplom; „plynový motor“ plynom (LPG); znamená motor, ktorý je poháňaný zemným plynom alebo skvapalneným ropným 2. 4. 2. 5. 2. 6. 2. 7. „typ motora“ znamená kategóriu motorov, ktoré sa navzájom neodlišujú v takých základných hľadiskách, ako sú charakteristiky motora definované v prílohe II k tejto smernici; „rad motorov“ znamená zoskupenie motorov rôznych výrobcov, ktoré majú vďaka svojej konštrukcii definovanej v prílohe II, dodatku 2 k tejto smernici, podobné emisné charakteristiky výfukových plynov; všetci členovia radu musia spĺňať použiteľné limitné hodnoty emisií; „referenčný motor“ znamená motor vybraný z radu motorov takým spôsobom, že jeho emisné charak- teristiky budú reprezentatívne pre tento rad motorov; „plynné znečisťujúce látky“ znamená oxid uhoľnatý, uhľovodíky [za predpokladu podielu CH1,85 pre dieselové motory, CH2,525 pre motory na skvapalnený ropný plyn a CH2,93 pre zemný plyn (NMHC)], metán (predpokladá sa určitý pomer CH4 pre zemný plyn) a oxidy dusíka, ktoré sa vyjadrujú ako ekvi- valent oxidu dusičitého (NO2); „tuhé znečisťujúce látky“ dení výfukového plynu čistým prefiltrovaným vzduchom tak, že teplota neprevyšuje 325 K (52 °C); znamená ľubovoľnú látku zachytenú na určenom filtračnom médiu po zrie- 2. 8. „dym“ znamená častice rozptýlené v prúde výfukových plynov z dieselového motora, ktoré absorbujú, odrážajú alebo lámu svetlo; (1) Ú. v. ES L 76, 6. 4. 1970, s. 1. (2) Ú. v. ES L 286, 23. 10. 1998, s. 1. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 279 2. 9. 2. 10. 2. 11. 2. 12. 2. 13. 2. 14. 2. 15. 2. 16. 2. 17. 2. 18. „čistý výkon“ znamená výkon v „ES kW“ získaný na skúšobnej stolici (na skúšanie motorov) na konci kľu- kového hriadeľa alebo jeho ekvivalent meraný v súlade s metódou ES merania výkonu stanovenou v smernici Komisie 80/1269/EHS(1), naposledy zmenenej a doplnenej smernicou 97/21/ES(2) ; „deklarovaný maximálny výkon (Pmax)“ znamená maximálny výkon v ES kW (čistý výkon), ktorý deklaruje výrobca vo svojej žiadosti o typové schválenie; „percento zaťaženia“ znamená časť maximálneho dostupného krútiaceho momentu pri určitých otáčkach motora; „skúška ESC“ znamená skúšobný cyklus, ktorý pozostáva z 13 režimov ustáleného stavu, ktoré sa uplat- ňujú v súlade s bodom 6. 2 tejto prílohy; „skúška ELR“ znamená skúšobný cyklus, ktorý pozostáva z postupnosti stupňov zaťaženia pri konštant- ných hodnotách otáčok motora, ktoré sa uplatňujú v súlade s bodom 6. 2 tejto prílohy; „skúška ETC“ znamená skúšobný cyklus, ktorý pozostáva z 1 800 prechodových režimov prebiehajúcich sekundu po sekunde, ktoré sa uplatňujú v súlade s bodom 6. 2 tejto prílohy; „pracovný rozsah otáčok motora“ znamená ten rozsah otáčok motora, ktorý sa najčastejšie používa v prie- behu prevádzky motora v jeho skutočnom pracovnom prostredí a ktorý leží medzi hodnotami dolných a horných otáčok stanovenými v prílohe III k tejto smernici; „dolné otáčky (nloo)“ znamená najnižšie otáčky motora, pri ktorých motor dosahuje 50 % deklarovaného maximálneho výkonu motora; „horné otáčky (nhi)“ znamená najvyššie otáčky motora, pri ktorých motor dosahuje 70 % deklarovaného maximálneho výkonu motora; „otáčky motora A, B a C“ znamená hodnoty skúšobných otáčok v rámci pracovného rozsahu motora, ktoré sa používajú pri skúške ESC a ELR spôsobom stanoveným v prílohe III, dodatku 1 k tejto smernici; 2. 19. „regulačná oblasť“ znamená oblasť medzi otáčkami motora A a C a medzi 25 a 100 percentami zaťaženia; 2. 20. 2. 21. 2. 22. 2. 23. 2. 24. 2. 25. „referenčné otáčky (nref)“ znamená 100 % hodnoty otáčok, ktorá sa používa pri prepočte z normalizova- ných relatívnych hodnôt otáčok na skutočné hodnoty počas skúšky ETC postupom stanoveným v prí- lohe III dodatku 2 k tejto smernici; „opacimeter“ znamená prístroj skonštruovaný pre meranie opacity dymových častíc na princípe oslabo- vania svetla; „rozsah zemného plynu (NG)“ znamená jeden z rozsahov H alebo L, ktoré sú definované v Európskej norme EN 437 z novembra 1993; „samoprispôsobivosť (autoadaptabilita)“ znamená ľubovoľné zariadenie motora, ktoré umožňuje udržiavať konštantnú hodnotu pomeru vzduch/palivo; „opakovaná kalibrácia“ znamená jemné ladenie motora na zemný plyn tak, aby pracoval v rovnakom režime prevádzky (výkon, spotreba paliva) aj v inom pásme zemného plynu; „Wobbeho index (dolný Wl alebo horný Wu)“ znamená pomer zodpovedajúcej výhrevnosti jednotkového objemu plynu a druhej odmocniny jeho relatívnej hustoty v tých istých referenčných podmienkach W = Hplyn×√ρvzduch/ρplyn (1) Ú. v. ES L 375, 31. 12. 1980, s. 46. (2) Ú. v. ES L 125, 16. 5. 1997, s. 31. 280 SK 2. 26. 2. 27. 2. 28. Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 „Faktor l-posunu (Sl)“ znamená výraz, ktorý popisuje požadovanú pružnosť systému riadenia motora, týka- júcu sa zmeny pomeru prebytočného vzduchu l, ak je motor poháňaný plynom s iným zložením ako čistý metán (výpočet Sl pozri prílohu VII); „EEV“ znamená zdokonalené environmentálne priaznivé vozidlo (Enhanced Environmentally Friendly Vehicle), čo je typ vozidla poháňaného motorom, ktorý spĺňa prípustné limitné hodnoty emisií stano- vené v riadku C tabuliek uvedených v bode 6. 2. 1 tejto prílohy; „rušiace zariadenie“ znamená ľubovoľný prvok konštrukcie motora alebo vozidla, ktorý meria alebo sníma rýchlosť vozidla, otáčky motora, zaradený rýchlostný stupeň, teplotu, nasávací tlak alebo ľubovoľný iný parameter kvôli aktivácii, modulácii, oneskoreniu alebo deaktivácii činnosti ľubovoľného dielu systému regulácie emisií tak, že sa znižuje efektívnosť systému regulácie emisií v podmienkach, ktoré sa vysky- tujú v priebehu normálneho používania vozidla. Takéto zariadenie sa nebude považovať za rušiace zariadenie, ak: — je potreba takéhoto zariadenia dočasne zdôvodnená ochranou motora pred prerušovanými podmien- kami prevádzky, ktoré by mohli viesť k poškodeniu alebo poruche, a na ten istý účel nie sú použi- teľné žiadne iné opatrenia, ktoré by neznižovali efektívnosť systému regulácie emisií, — toto zariadenie pracuje iba v prípade potreby počas štartovania a/alebo zahrievania motora a na ten istý účel nie sú použiteľné žiadne iné opatrenia, ktoré by neznižovali efektívnosť systému regulácie emisií. Obrázok 1 Špecifické definície skúšobných cyklov 2. 29. Symboly a skratky 2. 29. 1. Symboly skúšobných parametrov Symbol Jednotka Názov parametra AP AT CEE CEM C1 m2 m2 – – – Plocha priečneho prierezu izokinetickej vzorkovacej sondy Plocha priečneho prierezu výfukovej rúry Etánová účinnosť Metánová účinnosť Uhľovodík s ekvivalentom uhlíka 1 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 281 Symbol Jednotka Názov parametra conc ppm/obj. % Koncentrácia zložky uvedenej v dolnom indexe D0 DF D E EZ fa fc FFH FS GAIRW GAIRD GDILW GEDFW GEXHW GFUEL GTOTW H HREF Ha Hd m3/s Úsek kalibračnej funkcie PDP na súradnicovej osi – – – Zrieďovací faktor Konštanta Besselovej funkcie Konštanta Besselovej funkcie g/kWh Interpolovaná hodnota emisií NOX v regulačnom bode – s-1 – – kg/h kg/h kg/h kg/h kg/h kg/h kg/h Faktor laboratórnej atmosféry (vzduchu) Medzná frekvencia Besselovho filtra Faktor špecifický pre palivo používaný pre výpočet mokrých kon- centrácií z pomeru vodíka v suchých koncentráciách k uhlíku Stochiometrický faktor Hmotnostný prietok nasávaného vzduchu na mokrom základe Hmotnostný prietok nasávaného vzduchu na suchom základe Hmotnostný prietok zrieďovacieho vzduchu na mokrom základe Ekvivalentný hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu na mokrom základe Hmotnostný prietok výfukového plynu na mokrom základe Hmotnostný prietok paliva Hmotnostný prietok zriedeného výfukového plynu na mokrom základe MJ/m3 Výhrevnosť g/kg g/kg g/kg Referenčná hodnota absolútnej vlhkosti (10,71 g/kg) Absolútna vlhkosť nasávaného vzduchu Absolútna vlhkosť zrieďovacieho vzduchu HTCRAT mol/mol Pomer vodíka k uhlíku i K k KH, D KH, G KV KW, a – – m-1 – – – Dolný index označujúci jednotlivý režim Besselova konštanta Koeficient pohltenia svetla Faktor korekcie na vlhkosť pri určovaní obsahu NOx pre dieselové motory Faktor korekcie na vlhkosť pri určovaní obsahu NOx pre plynové motory Kalibračná funkcia CFV Faktor korekcie z mokrého základu na suchý pre nasávaný vzduch 282 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Symbol Jednotka Názov parametra KW, d KW, e KW, r L LA m mass MDIL Md Mf Mf, p Mf, b MSAM MSEC MTOTW MTOTW, i N NP NP, i n nP nhi nlo nref pa pA pB – – – % m Faktor korekcie z mokrého základu na suchý pre zrieďovací vzduch Faktor korekcie z mokrého základu na suchý pre zriedený výfukový plyn Faktor korekcie z mokrého základu na suchý pre neupravený výfu- kový plyn Percento krútiaceho momentu vzhľadom na maximálny krútiaci moment skúšaného motora Dĺžka efektívnej optickej dráhy Sklon kalibračnej funkcie PDP g/h alebo g Dolný index označujúci hmotnostný prietok emisií kg mg mg mg mg mg kg kg kg % – – min-1 s-1 min-1 min-1 min-1 kPa kPa kPa Hmotnosť vzorky zrieďovacieho vzduchu, ktorá prešla cez vzorko- vacie filtre tuhých znečisťujúcich látok Hmotnosť zachytenej vzorky tuhých znečisťujúcich látok v zrieďo- vacom vzduchu Hmotnosť zachytenej vzorky tuhých znečisťujúcich látok Hmotnosť vzorky tuhých znečisťujúcich látok zachytenej na pri- márnom filtri Hmotnosť vzorky tuhých znečisťujúcich látok zachytenej na zálož- nom filtri Hmotnosť vzorky zriedeného výfukového plynu, ktorá prešla cez vzorkovacie filtre tuhých znečisťujúcich látok Hmotnosť sekundárneho zrieďovacieho vzduchu Celková hmotnosť CVS za celý cyklus na mokrom základe Okamžitá hmotnosť CVS na mokrom základe Opacita Celkový počet otáčok PDP v priebehu cyklu Počet otáčok PDP v priebehu určitého časového intervalu Otáčky motora Otáčky PDP Horné otáčky motora Dolné otáčky motora Referenčné otáčky motora pre potreby skúšky ETC Tlak nasýtených pár vzduchu nasávaného do motora Absolútny tlak Absolútny atmosférický tlak 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 283 Symbol Jednotka Názov parametra pd ps p1 P(a) P(b) P(n) P(m) W QS q r Ra Rd Rf r S Si Sl T Ta t te tF tp Dt Dti t V0 W Wact kPa kPa kPa kW kW kW kW – Tlak nasýtených pár zrieďovacieho vzduchu Atmosférický tlak suchého vzduchu Pokles tlaku na vstupe do čerpadla Výkon pohltený pomocnými zariadeniami potreby skúšky inštalovanými pre Výkon pohltený pomocnými zariadeniami odstránenými kvôli skú- ške Čistý nekorigovaný výkon Výkon meraný na skúšobnej stolici Besselova konštanta m3/s Objemový prietok CVS – – % % – Zrieďovací pomer Pomer plochy priečneho prierezu izokinetickej sondy a výfukovej rúry Relatívna vlhkosť nasávaného vzduchu Relatívna vlhkosť zrieďovacieho vzduchu Faktor odozvy FID kg/m3 Hustota kW m-1 – K K s s s s s s % m3/ot – kWh Nastavenie dynamometra Okamžitá hodnota opacity dymu Faktor l-posunu Absolútna teplota Absolútna teplota nasávaného vzduchu Doba merania Doba elektrickej odozvy Doba odozvy filtra definovaného Besselovou funkciou Doba fyzickej odozvy Časový interval medzi po sebe (= 1/vzorkovacia rýchlosť) idúcimi údajmi o dyme Časový interval pre určenie okamžitej hodnoty prietoku CFV Priepustnosť dymu Objemový prietok PDP v skutočných podmienkach Wobbeho index Práca vykonaná v priebehu skutočného skúšobného cyklu ETC 284 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Symbol Jednotka Názov parametra kWh Práca vykonaná v priebehu referenčného skúšobného cyklu ETC – – m3/ot m-1 Váhový faktor Efektívny váhový faktor Kalibračná funkcia objemového prietoku PDP Besselova jednosekundová priemerná hodnota opacity dymu Wref WF WFE X0 Yi 2. 29. 2. Symboly chemických zložiek CH4 C2H6 C3H8 CO DOP CO2 HC NMHC NOx NO NO2 PT Metán Etán Propán Oxid uhoľnatý Di-oktylftalát Oxid uhličitý Uhľovodíky Uhľovodíky bez metánu Oxidy dusíka Oxid dusnatý Oxid dusičitý Tuhé znečisťujúce látky 2. 29. 3. Skratky CFV CLD ELR ESC ETC FID GC HCLD HFID LPG NDIR NG NMC Kritický prietok Venturiho trubicou Chemoluminiscenčný detektor Európska skúška odozvy na zaťaženie Európska skúška s ustálenými stavmi Európska skúška s prechodovými režimami Plameňový ionizačný detektor Plynový chromatograf Vyhrievaný chemoluminiscenčný detektor Vyhrievaný plameňový ionizačný detektor Skvapalnený ropný plyn Nedisperzný infračervený analyzátor Zemný plyn Bezmetánová oxidačná jednotka ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE ES Žiadosť o typové schválenie ES typu motora alebo radu motorov ako samostatných technických jednotiek Žiadosť o typové schválenie ES typu motora alebo radu motorov vzhľadom na úroveň emisií plynných alebo tuhých znečisťujúcich látok pre dieselové motory a vzhľadom na úroveň emisií plynných znečis- ťujúcich látok pre plynové motory predkladá výrobca motora alebo jeho náležite splnomocnený zástupca. 3. 3. 1. 3. 1. 1. 3. 1. 2. Žiadosť musí byť sprevádzaná ďalej uvedenými dokumentami v troch vyhotoveniach a s týmito konkrét- nymi údajmi: 3. 1. 2. 1. Popis typu motora, respektíve radu motorov, obsahujúci konkrétne údaje uvedené v prílohe II k tejto smernici, ktoré spĺňa požiadavky článkov 3 a 4 smernice 70/156/EHS. 3. 1. 3. Motor, ktorý spĺňa charakteristiky „typu motora“ alebo „referenčného motora“ popísané v prílohe II, musí byť predložený technickej službe zodpovednej za výkon schvaľovacích skúšok definovaných v bode 6. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 285 3. 2. Žiadosť o typové schválenie ES typu vozidla vzhľadom na jeho motor 3. 2. 1. Žiadosť o typové schválenie ES vozidla vzhľadom na emisie plynných alebo tuhých znečisťujúcich látok z jeho dieselového motora alebo radu motorov a vzhľadom na úroveň emisií plynných znečisťujúcich látok z jeho plynového motora alebo radu motorov predkladá výrobca vozidla alebo jeho náležite spl- nomocnený zástupca. 3. 2. 2. Žiadosť musí byť sprevádzaná ďalej uvedenými dokumentami v troch vyhotoveniach a s týmito konkrét- nymi údajmi: 3. 2. 2. 1. Popis typu vozidla, dielov vozidla súvisiacich s motorom a typu motora, respektíve radu motorov, obsa- hujúci konkrétne údaje uvedené v prílohe II spolu s dokumentáciou, ktorá sa vyžaduje pri uplatňovaní článku 3 smernice 70/156/EHS. 3. 3. Žiadosť o typové schválenie ES typu vozidla so schváleným motorom 3. 3. 1. Žiadosť o typové schválenie ES vozidla vzhľadom na emisie plynných alebo tuhých znečisťujúcich látok z jeho schváleného dieselového motora alebo radu motorov a vzhľadom na úroveň emisií plynných zne- čisťujúcich látok z jeho schváleného plynového motora alebo radu motorov predkladá výrobca vozidla alebo jeho náležite splnomocnený zástupca. 3. 3. 2. Žiadosť musí byť sprevádzaná ďalej uvedenými dokumentami v troch vyhotoveniach a s týmito konkrét- nymi údajmi: 3. 3. 2. 1. Popis typu vozidla a dielov vozidla súvisiacich s motorom obsahujúci použiteľné konkrétne údaje uve- dené v prílohe II a kópiu osvedčenia o typovom schválení ES (príloha VI) motora alebo radu motorov, ak je to vhodné, ako samostatnej technickej jednotky, ktorá je inštalovaná v tomto type vozidla, spolu s dokumentáciou, ktorá sa vyžaduje pri uplatňovaní článku 3 smernice 70/156/EHS. 4. TYPOVÉ SCHVÁLENIE ES 4. 1. Udelenie univerzálneho typového schválenia ES na používané palivo 4. 1. 1. 4. 1. 2. 4. 1. 3. Univerzálne typové schválenie ES na používané palivo sa udeľuje za predpokladu splnenia týchto požia- daviek: V prípade motorovej nafty spĺňa referenčný motor požiadavky tejto smernice na referenčné palivo určené v prílohe IV. V prípade zemného plynu sa musí preukázať schopnosť referenčného motora prispôsobiť sa palivu kaž- dého zloženia, ktoré sa môže vyskytnúť na trhu. Ak ide o zemný plyn, existujú vo všeobecnosti dva druhy paliva, vysokovýhrevné palivo (H-plyn) a nízkovýhrevné palivo (L-plyn), ale s významným rozptylom vlastností v rámci obidvoch rozsahov; významne sa odlišujú svojím energetickým obsahom vyjadreným Wobbeho indexom a svojím faktorom l-posunu (Sl). Vzorce pre výpočet Wobbeho indexu a Sl sú uve- dené v bodoch 2. 25 a 2. 26. Zloženie referenčných palív vyjadruje vzájomné rozdiely medzi týmito para- metrami. Referenčný motor musí spĺňať požiadavky tejto smernice na referenčné palivá G20 a G25, stanovené v prílohe IV, bez akéhokoľvek prestavenia palivového systému medzi týmito dvomi skúškami. Po zmene paliva je však počas jedného cyklu ETC povolený jeden prispôsobovací beh bez merania. Pred skúškou musí byť referenčný motor zabehnutý postupom uvedeným v odseku 3 dodatku 2 k prílohe III. V prípade motora poháňaného zemným plynom, ktorý je samoprispôsobivý na jednej strane pre rozsah H-plynov a na druhej strane pre rozsah L-plynov a ktorý sa prepína medzi H-rozsahom a L-rozsahom pomocou prepínača, musí byť referenčný motor odskúšaný s dvomi príslušnými druhmi referenčného paliva určenými v prílohe IV, pre každý rozsah a pre každú polohu prepínača. Palivami sú G20 (palivo 1) a G23 (palivo 2) pre H-rozsah plynov, G23 (palivo 1) a G25 (palivo 2) pre L-rozsah plynov. Refe- renčný motor musí spĺňať požiadavky tejto smernice v obidvoch polohách prepínača bez akéhokoľvek prestavenia palivového systému medzi týmito dvomi skúškami v každej polohe prepínača. Po zmene paliva je však počas jedného cyklu ETC povolený jeden prispôsobovací beh bez merania. Pred skúškou musí byť referenčný motor zabehnutý postupom uvedeným v odseku 3 dodatku 2 k prílohe III. 4. 1. 3. 1. Na žiadosť výrobcu je možné odskúšať motor s tretím palivom (palivo 3), ak sa hodnota faktora l-posunu (Sl) nachádza medzi hodnotami tohto faktora pre palivá G20 a G25, napríklad keď palivo 3 je palivom, ktoré sa predáva na trhu. Výsledky tejto skúšky je možné používať ako základňu pre vyhodnocovanie zhody výrobkov. 286 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 4. 1. 3. 2. Pre každú znečisťujúcu látku sa musí určiť pomer výsledkov emisných skúšok „r“ takýmto spôsobom: r = výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 2 výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 1 alebo ra = a rb = výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 2 výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 3 výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 1 výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 3 4. 1. 4. V prípade skvapalneného ropného plynu sa musí preukázať schopnosť referenčného motora prispôsobiť sa palivu každého zloženia, ktoré sa môže vyskytnúť na trhu. Ak ide o skvapalnený ropný plyn, existujú odchýlky v zložení C3/C4. Tieto odchýlky sú vyjadrené v definíciách referenčných palív. Referenčný motor musí spĺňať emisné požiadavky pre referenčné palivá A a B určené v prílohe IV bez akéhokoľvek prestavenia palivového systému medzi týmito dvomi skúškami. Po zmene paliva je však počas jedného cyklu ETC povolený jeden prispôsobovací beh bez merania. Pred skúškou musí byť referenčný motor zabehnutý postupom uvedeným v odseku 3 dodatku 2 k prílohe III. 4. 1. 4. 1. Pre každú znečisťujúcu látku sa musí určiť pomer výsledkov emisných skúšok „r“ takýmto spôsobom: r = výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 2 výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 1 4. 2 Udelenie typového schválenia ES obmedzeného na určitý rozsah palív Pri súčasnom stave technológie ešte nie je možné vyrábať samoprispôsobovacie motory na zemný plyn konštruované pre spaľovanie chudobnej zmesi. Tieto motory predsa len ponúkajú výhody vysokej účin- nosti a nízkej úrovne emisií CO2. Ak má užívateľ záruku dodávky paliva so stále rovnakým zložením, môže si zvoliť motor konštruovaný pre spaľovanie chudobnej zmesi. Takému motoru by mohlo byť ude- lené schválenie obmedzené na určité palivo. V záujme medzinárodnej harmonizácie sa považuje za potrebné, aby bolo pre vzor takéhoto motora udelené medzinárodné schválenie. Potom by bolo potrebné, aby varianty obmedzené na určité palivo boli zhodné okrem obsahu databázy ECU palivo- vého systému a takých dielov palivového systému (ako sú nátrubky vstrekovacích trysiek), ktoré je potrebné prispôsobovať rôznym prietokom paliva. Typové schválenie ES obmedzené na určitý rozsah palív sa udeľuje za predpokladu splnenia týchto požia- daviek: 4. 2. 1. Schválenie motora spaľujúceho zemný plyn a navrhnutého na prevádzku s rozsahom H-plynov aj L-plynov vzhľa- dom na emisie výfukových plynov Referenčný motor musí byť odskúšaný pri prevádzke s dvomi príslušnými referenčnými palivami urče- nými v prílohe IV pre príslušný rozsah. Palivami sú G20 (palivo 1) a G23 (palivo 2) pre H-rozsah ply- nov, G23 (palivo 1) a G25 (palivo 2) pre L-rozsah plynov. Referenčný motor musí spĺňať emisné požia- davky tejto smernice bez akéhokoľvek prestavenia palivového systému medzi týmito dvomi skúškami v každej polohe prepínača. Po zmene paliva je však počas jedného cyklu ETC povolený jeden prispôso- bovací beh bez merania. Pred skúškou musí byť referenčný motor zabehnutý postupom uvedeným v odseku 3 dodatku 2 k prílohe III. 4. 2. 1. 1. Na žiadosť výrobcu je možné odskúšať motor s tretím palivom (palivo 3), ak sa hodnota faktora l-posunu (Sl) nachádza medzi hodnotami tohto faktora pre palivá G20 a G23, resp. G23 a G25, napríklad keď palivo 3 je palivom, ktoré sa predáva na trhu. Výsledky tejto skúšky je možné používať ako základňu pre vyhodnocovanie zhody výrobkov. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 287 4. 2. 1. 2. Pre každú znečisťujúcu látku sa musí určiť pomer výsledkov emisných skúšok „r“ takýmto spôsobom: r = výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 2 výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 1 alebo ra = a rb = výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 2 výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 3 výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 1 výsledok emisných skúšok pre referenčné palivo 3 4. 2. 1. 3. Pri dodaní zákazníkovi musí byť na motore štítok (pozri odsek 5. 1. 5), na ktorom je uvedené, pre ktorý rozsah plynov je tento motor schválený. 4. 2. 2. Schválenie motora spaľujúceho zemný plyn alebo skvapalnený ropný plyn a navrhnutého pre prevádzku s jedným osobitne určeným zložením paliva vzhľadom na emisie výfukových plynov 4. 2. 2. 1. Referenčný motor musí spĺňať emisné požiadavky na referenčné palivá G20 a G25 v prípade zemného plynu, alebo na referenčné palivá A a B v prípade skvapalneného ropného plynu, ktoré sú určené v prí- lohe IV. Medzi skúškami je dovolené jemné ladenie palivového systému. Toto jemné ladenie pozostáva z opakovanej kalibrácie databázy parametrov palivového systému bez akejkoľvek zmeny základnej stra- tégie regulácie alebo základnej štruktúry databázy. Ak je to potrebné, je dovolené vymeniť tie diely, ktoré priamo súvisia s veľkosťou prietoku paliva (ako sú nátrubky vstrekovacích trysiek). 4. 2. 2. 2. Ak si to výrobca želá, je možné odskúšať motor s referenčnými palivami G20 a G23 alebo G23 a G25. V tomto prípade platí typové schválenie iba pre H-rozsah, resp. L-rozsah plynov. 4. 2. 2. 3. Pri dodaní zákazníkovi musí byť na motore štítok (pozri odsek 5. 1. 5), na ktorom je uvedené, pre aké zlo- ženie paliva bol motor kalibrovaný. 4. 3. Udelenie schválenia členovi radu motorov vzhľadom na emisie výfukových plynov 4. 3. 1. S výnimkou prípadu uvedeného v odseku 4. 3. 2 sa musí schválenie referenčného motora rozšíriť aj na všetkých členov radu bez ďalšieho skúšania a pre každé zloženie paliva v rámci toho rozsahu, pre ktorý bol schválený referenčný motor (v prípade motorov popísaných v odseku 4. 2. 2), alebo pre ten istý rozsah palív (v prípade motorov popísaných v odseku 4. 1 alebo 4. 2), pre ktorý bol schválený referenčný motor. 4. 3. 2. Sekundárny skúšobný motor Ak v prípade žiadosti o typové schválenie motora alebo vozidla vzhľadom na jeho motor, ktorý patrí do niektorého radu motorov, schvaľovací orgán určí, že pokiaľ ide o vybraný referenčný motor, predložená žiadosť nereprezentuje úplne rad motorov definovaný v prílohe I, dodatku 1, schvaľovací orgán môže vybrať a odskúšať alternatívny motor a ak je to potrebné, ďalší referenčný skúšobný motor. 4. 4. Osvedčenie o typovom schválení Po schválení spomínanom v bodoch 3. 1, 3. 2 a 3. 3 sa vydáva osvedčenie, ktoré sa zhoduje so vzorom stanoveným v prílohe VI. 5. OZNAČOVANIE MOTOROV 5. 1. Na motore schválenom ako samostatná technická jednotka musí byť uvedená: 5. 1. 1. Ochranná známka alebo obchodné meno výrobcu motora. 288 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 5. 1. 2. Obchodný popis od výrobcu. 5. 1. 3. Číslo typového schválenia ES, pred ktorým je uvedený rozlišovací znak (znaky) alebo číslo (čísla) krajiny, ktorá udelila typové schválenie ES (1). 5. 1. 4. Na motor na zemný plyn sa za číslo jeho typového schválenia ES musí umiestniť takéto označenie: — H v prípade, že motor bol schválený a kalibrovaný pre H-rozsah plynov; — L v prípade, že motor bol schválený a kalibrovaný pre L-rozsah plynov; — HL v prípade, že motor bol schválený a kalibrovaný pre H-rozsah aj L-rozsah plynov; — Ht v prípade, že motor bol schválený a kalibrovaný pre osobitne určené zloženie plynu v H-rozsahu plynov a je prestaviteľný na iný osobitne určený plyn v H-rozsahu plynov jemným ladením palivo- vého systému motora; — Lt v prípade, že motor bol schválený a kalibrovaný pre osobitne určené zloženie plynu v L-rozsahu plynov a je prestaviteľný na iný osobitne určený plyn v L-rozsahu plynov jemným ladením palivo- vého systému motora; — HLt v prípade, že motor bol schválený a kalibrovaný pre osobitne určené zloženie plynu v H-roz- sahu alebo v L-rozsahu plynov a je prestaviteľný na iný osobitne určený plyn v H-rozsahu alebo v L- rozsahu plynov jemným ladením palivového systému motora. 5. 1. 5. Štítky V prípade motorov poháňaných zemným plynom a skvapalneným ropným plynom s typovým schvá- lením obmedzeným na určitý rozsah palív sa použijú nasledujúce štítky: 5. 1. 5. 1. Obs a h Na štítkoch musia byť uvedené tieto informácie: V prípade odseku 4. 2. 1. 3 musí byť na štítku uvedené: „IBA PRE POUŽITIE SO ZEMNÝM PLYNOM Z ROZSAHU H“ (ONLY FOR USE WITH NATURAL GAS RANGE H). V prípade potreby sa znak „H“ nahradí znakom „L“. V prípade odseku 4. 2. 2. 3 musí byť na štítku uvedené: „IBA PRE POUŽITIE SO ZEMNÝM PLYNOM S PARAMETRAMI…“ (ONLY FOR USE WITH NATURAL GAS SPECIFICATION…) alebo „IBA PRE POU- ŽITIE SO SKVAPALNENÝM ROPNÝM PLYNOM S PARAMETRAMI…“ (ONLY FOR USE WITH LIQUE- FIED PETROLEUM GAS SPECIFICATION…), podľa potreby. Musia byť uvedené všetky informácie z prí- slušnej tabuľky (tabuliek) v prílohe IV spolu s jednotlivými zložkami a limitmi, ktoré určil výrobca motora. Znaky a čísla musia byť najmenej 4 mm vysoké. Poznámka: Ak takémuto označeniu bráni nedostatok miesta, je možné použiť zjednodušený kód. V takomto prí- pade musia byť každej osobe, ktorá plní palivovú nádrž alebo vykonáva údržbu alebo opravu motora a jeho príslušenstva, ako aj zainteresovaným orgánom ľahko dostupné vysvetlivky obsahujúce všetky vyš- šie uvedené informácie. Umiestnenie a obsah týchto vysvetliviek bude určený dohodou medzi výrobcom a schvaľovacím orgánom. 5. 1. 5. 2. Vl a s t n o s t i Štítky musia vydržať po celú užitočnú životnosť motora. Štítky musia byť jasne čitateľné a znaky a čísla na nich musia byť nezmazateľné. Okrem toho musia byť štítky pripevnené takým spôsobom, aby ich upevnenie vydržalo po celú užitočnú životnosť motora, a štítky sa nesmú dať odstrániť bez toho, že by sa tým zničili alebo zdeformovali. (1) 1 = Nemecko, 2 = Francúzsko, 3 = Taliansko, 4 = Holandsko, 5 = Švédsko, 6 = Belgicko, 9 = Španielsko, 11 = Spojené kráľov- stvo, 12 = Rakúsko, 13 = Luxembursko, 16 = Nórsko, 17 = Fínsko, 18 = Dánsko, 21 = Portugalsko, 23 = Grécko, FL = Lich- tenštajnsko, IS = Island, IRL = Írsko. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 289 5. 1. 5. 3. Um i e s t n e n i e Štítky musia byť pripevnené k niektorému dielu motora, ktorý je nevyhnutný pre normálnu prevádzku motora a za normálnych okolností si v priebehu životnosti motora nevyžaduje výmenu. Okrem toho musia byť tieto štítky umiestnené tak, aby boli po úplnom zmontovaní motora so všetkými pomocnými zariadeniami, potrebnými na jeho prevádzku, ľahko viditeľné pre osobu s priemernou výškou. 5. 2. 5. 3. V prípade žiadosti o typové schválenie ES typu vozidla vzhľadom na jeho motor musí byť označenie sta- novené v bode 5. 1. 5 umiestnené aj blízko k plniacemu otvoru palivovej nádrže. V prípade žiadosti o typové schválenie ES typu vozidla so schváleným motorom musí byť označenie sta- novené v bode 5. 1. 5 umiestnené aj blízko k plniacemu otvoru palivovej nádrže. 6. ŠPECIFIKÁCIE A SKÚŠKY 6. 1. Všeobecne Diely, ktoré sú spôsobilé ovplyvňovať emisie plynných a tuhých znečisťujúcich látok z dieselových moto- rov a emisie plynných znečisťujúcich látok z plynových motorov sa musia navrhovať, konštruovať a montovať tak, aby v normálnom režime používania umožňovali motoru dodržiavať ustanovenia tejto smernice. 6. 1. 1. Používanie rušiaceho zariadenia a/alebo iracionálnej stratégie regulácie emisií je zakázané. Ak má schva- ľovací orgán podozrenie, že v niektorom type vozidla sa v určitých prevádzkových podmienkach pou- žíva rušiace zariadenie (zariadenia) a/alebo akákoľvek iracionálna stratégia regulácie emisií, jeho výrobca musí na požiadanie poskytnúť informácie o prevádzke a o účinku týchto zariadení a/alebo stratégie regu- lácie na emisie. Tieto informácie musia obsahovať popis všetkých súčastí systému regulácie emisií, logiky systému regulácie paliva vrátane stratégií časovania a bodov prepnutia v priebehu všetkých režimov pre- vádzky. Tieto informácie musia zostať prísne dôverné a nesmú sa pripájať k dokumentácii požadovanej v prílohe I, bod 3. 6. 2. Špecifikácie týkajúce sa emisií plynných a tuhých znečisťujúcich látok a dymu Pre skúšky na typové schválenie vzhľadom na limitné hodnoty stanovené v riadku A tabuliek uvedených v bode 6. 2. 1 sa emisie určujú skúškami ESC a ELR vykonávanými na konvenčných dieselových moto- roch vrátane dieselových motorov vybavených zariadením pre elektronické vstrekovanie paliva, recirku- láciou výfukových plynov (EGR) a/alebo oxidačných katalyzátorov. Dieselové motory, vybavené pokro- čilými systémami pre dodatočnú úpravu výfukových plynov vrátane katalyzátorov NOx a/alebo odlučovačom tuhých znečisťujúcich látok, sa okrem toho musia podrobiť skúške ETC. Pre skúšky na typové schválenie vzhľadom na limitné hodnoty stanovené v riadku B1 alebo B2 alebo v riadku C tabuliek uvedených v bode 6. 2. 1 sa emisie určujú skúškami ESC, ELR a ETC. Emisie plynných znečisťujúcich látok z plynových motorov sa určujú skúškou ETC. Postupy skúšok ESC a ELR sú popísané v prílohe III, dodatok 1, postup skúšky ETC je popísaný v prílohe III, dodatky 2 a 3. Emisie plynných znečisťujúcich látok, prípadne tuhých znečisťujúcich látok, respektíve opacita dymu z motora predloženého ku skúškam, sa merajú metódami popísanými v prílohe III, dodatok 4. V prílohe V sú popísané odporúčané analytické systémy tuhých znečisťujúcich látok, odporúčané systémy pre vzor- kovanie tuhých znečisťujúcich látok a odporúčaný systém pre meranie charakteristík dymu. Iné systémy alebo analyzátory môže schváliť technická služba, ak sa zistí, že v príslušnom skúšobnom cykle prinášajú rovnocenné výsledky. Určenie rovnocennosti systémov je založené na štúdii korelácie 7 (alebo viacerých) dvojíc vzoriek medzi zvažovaným systémom a jedným z referenčných systémov uve- dených v tejto smernici. Pre emisie tuhých znečisťujúcich látok sa za referenčný systém uznáva iba plno- prietokový zrieďovací systém. Pojem „výsledky“ sa vzťahuje na hodnotu emisií nameranú v konkrétnom cykle. Korelačné skúšky sa musia vykonať v tom istom laboratóriu, skúšobnej komore a na tom istom motore a uprednostňuje sa možnosť vykonávať ich súčasne. Kritérium rovnocennosti je definované ako 290 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 zhoda priemerných hodnôt z dvojice vzoriek v rozmedzí ± 5 %. Ak má byť do tejto smernice zavedený nový systém, musí byť určenie rovnocennosti založené na výpočte opakovateľnosti a reprodukovateľ- nosti popísanom v norme ISO 5725. 6. 2. 1. Limitné hodnoty Merné hmotnosti oxidu uhoľnatého, všetkých uhľovodíkov, oxidov dusíka a tuhých znečisťujúcich látok určených skúškou ESC a opacita dymu určená skúškou ELR nesmú prekročiť hodnoty uvedené v tabuľke 1. Tabuľka 1 Limitné hodnoty — skúšky ESC a ELR Hmotnosť oxidu uhoľna- tého Hmotnosť uhľovodíkov Hmotnosť oxidov dusíka Hmotnosť tuhých znečisťu- júcich látok (CO) g/kWh (HC) g/kWh (NOx) g/kWh (PT) g/kWh 2,1 1,5 1,5 1,5 0,66 0,46 0,46 0,25 5,0 3,5 2,0 2,0 0,10 0,13 (1) 0,02 0,02 0,02 Dym m-1 0,8 0,5 0,5 0,15 Riadok A (2000) B1 (2005) B2 (2008) C (EEV) (1) Pre motory so zdvihovým objemom valcov menším než 0,75 dm3 na valec a otáčkami pri menovitom výkone vyš- šími než 3 000 min-1. Pre dieselové motory, ktoré sa dodatočne podrobujú skúške ETC, a osobitne pre plynové motory nesmú merné hmotnosti oxidu uhoľnatého, uhľovodíkov neobsahujúcich metán, metánu (podľa prípadu), oxi- dov dusíka a tuhých znečisťujúcich látok (podľa prípadu) prekročiť hodnoty uvedené v tabuľke 2. Tabuľka 2 Limitné hodnoty — skúšky ETC (1) Hmotnosť oxidu uhoľnatého Hmotnosť uhľo- vodíkov neobsa- hujúcich metán Hmotnosť metánu Hmotnosť oxidov dusíka Hmotnosť tuhých znečisťu- júcich látok Riadok (CO) g/kWh (NMHC) g/kWh (CH4) (2) g/kWh (NOx) g/kWh (PT) (3) g/kWh A (2000) 5,45 B1 (2005) B2 (2008) C (EEV) 4,0 4,0 3,0 0,78 0,55 0,55 0,40 1,6 1,1 1,1 0,65 5,0 3,5 2,0 2,0 0,16 0,21 (4) 0,03 0,03 0,02 (1) Podmienky overenia prijateľnosti skúšok ETC (pozri príloha III, dodatok 2, bod 3. 9) pri meraní emisií z motorov poháňaných plynom vzhľadom na použiteľné limitné hodnoty stanovené v riadku A sa musia preskúmať a ak treba, zmeniť v súlade s postupom stanoveným v článku 13 smernice 70/156/EHS. (2) Iba pre motory poháňané zemným plynom. (3) Neplatí pre motory poháňané plynom v etape A a v etapách B1 a B2. (4) Pre motory so zdvihovým objemom valcov menším než 0,75 dm3 na valec a otáčkami pri menovitom výkone vyš- šími než 3 000 min-1. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 291 6. 2. 2. Meranie hmotnosti uhľovodíkov pri dieselových a plynom poháňaných motoroch 6. 2. 2. 1. Výrobca si môže zvoliť, že namiesto merania hmotnosti uhľovodíkov neobsahujúcich metán sa počas skúšky ETC bude merať ceková hmotnosť uhľovodíkov (THC). V tomto prípade je limitná hodnota hmot- nosti všetkých uhľovodíkov rovnaká ako tá, ktorá je uvedená v tabuľke 2 pre hmotnosť uhľovodíkov neobsahujúcich metán. 6. 2. 3. Osobitné požiadavky na dieselové motory 6. 2. 3. 1. Merná hmotnosť oxidov dusíka, meraná v náhodne zvolených kontrolných bodoch vnútri regulačnej oblasti počas skúšky ESC, nesmie prekročiť o viac ako 10 % hodnoty, získané interpoláciou zo sused- ných skúšobných režimov (odkaz na prílohu III, dodatok 1, body 4. 6. 2 a 4. 6. 3). 6. 2. 3. 2. Hodnota opacity dymu pri náhodných skúšobných otáčkach počas skúšky ELR nesmie prekročiť najvyš- šiu hodnotu opacity dymu nameranú pri dvoch susedných hodnotách otáčok o viac než 20 percent alebo o viac než 5 percent limitnej hodnoty podľa toho, ktorá hodnota je vyššia. 7. 7. 1. INŠTALÁCIA VO VOZIDLE Pokiaľ ide o typové schválenie motora, jeho inštalácia vo vozidle musí vyhovovať týmto charakteristi- kám: 7. 1. 1. pokles tlaku pri nasávaní nesmie prekročiť hodnotu stanovenú pre typovo schválený motor v prílohe VI; 7. 1. 2. 7. 1. 3. 7. 1. 4 protitlak výfukových plynov nesmie prekročiť hodnotu stanovenú pre typovo schválený motor v prí- lohe VI; výkon pohltený pomocnými zariadeniami potrebnými pre prevádzku motora nesmie prekročiť hodnotu stanovenú pre typovo schválený motor v prílohe VI; výkon pohltený pomocnými zariadeniami potrebnými pre prevádzku motora nesmie prekročiť hodnotu stanovenú pre typovo schválený motor v prílohe VI. 8. RAD MOTOROV 8. 1. Parametre definujúce rad motorov Rad motorov určený ich výrobcom môže byť definovaný pomocou základných charakteristík, ktoré musia byť spoločné všetkým motorom v rade. V niektorých prípadoch môže dochádzať k vzájomnému pôsobeniu parametrov. Aj tieto účinky sa musia brať do úvahy, aby sa zabezpečilo, že do radu motorov sú zaradené iba motory s podobnými emisnými charakteristikami výfukových plynov. Aby bolo možné považovať motory za členov toho istého radu motorov, musia mať spoločný tento zoz- nam parametrov: 8. 1. 1. Spaľovací cyklus: — 2 takty — 4 takty 8. 1. 2. Chladiace médium: — vzduch — voda — olej 8. 1. 3. Pre plynové motory a motory s dodatočnou úpravou výfukových plynov: — počet valcov (iné dieselové motory s menším počtom valcov, ako má referenčný motor, je možné považovať za motory patriace do toho istého radu motorov za predpokladu, že palivový systém dávkuje palivo do kaž- dého jednotlivého valca). 292 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 8. 1. 4. Zdvihový objem jednotlivých valcov: — motory majú byť v rámci 15 % celkového rozpätia 8. 1. 5. Spôsob nasávania vzduchu: — prirodzené nasávanie — plnenie pod tlakom — plnenie pod tlakom s chladičom plniaceho vzduchu 8. 1. 6 Typ/konštrukcia spaľovacej komory: — predradená komora — vírivá komora — otvorená komora 8. 1. 7. Ventil a systém otvorov — usporiadanie, veľkosť a počet: — v hlave valcov — v stene valcov — v kľukovej skrini 8. 1. 8. Systém vstrekovania paliva (dieselové motory): — čerpadlo-potrubie-vstrekovač- — radové čerpadlo — rozvádzacie čerpadlo — jednoduchý prvok — blokový vstrekovač 8. 1. 9 Palivový systém (plynové motory): — zmiešavacia jednotka — prívod/vtláčanie plynu (jednobodové, viacbodové) — vtláčanie kvapalného plynu (jednobodové, viacbodové) 8. 1. 10. Zapaľovací systém (plynové motory) 8. 1. 11. Rôzne vlastnosti: — recirkulácia výfukových plynov — vstrekovanie/emulgácia vody — sekundárne vtláčanie vzduchu — systém chladenia plniaceho vzduchu 8. 1. 12. Dodatočná úprava výfukových plynov: — trojcestný riadený katalyzátor, — oxidačný katalyzátor, — redukčný katalyzátor, — tepelný reaktor, — odlučovač tuhých znečisťujúcich látok. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 293 8. 2. Výber referenčného motora 8. 2. 1. Dieselové motory Referenčný motor radu motorov sa musí vybrať pomocou primárnych kritérií najväčšej dodávky paliva na zdvih pri otáčkach udaných pre maximálny krútiaci moment. V prípade, že dva alebo viac motorov majú tieto primárne kritériá rovnaké, referenčný motor sa musí vybrať pomocou sekundárnych kritérií najväčšej dodávky paliva na zdvih pri menovitých otáčkach. Za určitých okolností môže schvaľovací orgán prísť k záveru, že najhorší prípad množstva emisií v danom rade je možné najlepšie charakteri- zovať odskúšaním ďalšieho motora. Schvaľovací orgán teda môže vybrať ďalší motor pre odskúšanie na základe tých jeho vlastností, ktoré signalizujú, že tento motor môže mať najvyššiu úroveň emisií spo- medzi motorov tohto radu. Ak majú motory z tohto radu iné premenlivé vlastnosti, o ktorých by sa mohlo usudzovať, že vplývajú na emisie výfukových plynov, aj tieto vlastnosti sa musia určiť a zohľadňovať pri výbere referenčného motora. 8. 2. 2. Plynové motory Referenčný motor radu motorov sa musí vybrať pomocou primárnych kritérií najväčšieho zdvihového objemu valcov. V prípade, že dva alebo viac motorov majú tieto primárne kritériá rovnaké, referenčný motor sa musí vybrať pomocou sekundárnych kritérií v tomto poradí: — najväčšia dodávka paliva na zdvih pri otáčkach deklarovaného menovitého výkonu, — časovanie najväčšieho predstihu zapaľovania, — najmenšia rýchlosť recirkulácie výfukových plynov EGR, — žiadne vzduchové čerpadlo alebo najmenšie skutočné čerpanie prúdu vzduchu. Za určitých okolností môže schvaľovací orgán prísť k záveru, že najhorší prípad množstva emisií v danom rade je možné najlepšie charakterizovať odskúšaním druhého motora. Schvaľovací orgán teda môže vybrať ďalší motor pre odskúšanie na základe tých jeho vlastností, ktoré signalizujú, že tento motor môže mať najvyššiu úroveň emisií spomedzi motorov tohto radu. 9. 9. 1. ZHODA VÝROBKOV Musia sa prijať opatrenia na meranie zhody výrobkov v súlade s ustanoveniami článku 10 smernice 70/156/EHS. Zhoda výrobkov sa kontroluje na základe popisu v osvedčeniach o typovom schválení, ktorý je stanovený v prílohe VI k tejto smernici. Ak príslušné orgány nie sú spokojné s postupom auditu výrobcu, platia body 2. 4. 2 a 2. 4. 3 prílohy X k smernici 70/156/EHS. 9. 1. 1. Ak treba merať emisie znečisťujúcich látok a osvedčenie o typovom schválení motora má niekoľko dodat- kov, skúšky sa vykonajú na tom motore (motoroch), ktorý je popísaný v informačnom balíku súvisia- com s príslušným dodatkom. 9. 1. 1. 1. Zhoda motora podrobeného skúškam na znečisťujúce látky: Po predložení motora orgánom nesmie výrobca robiť žiadne úpravy na vybraných motoroch. 9. 1. 1. 1. 1. Náhodne sa vyberú tri motory v sérii za sebou. Motory, ktoré podliehajú iba skúškam ESC a ELR alebo ktoré podliehajú iba skúškam ETC na typové schválenie vzhľadom na limitné hodnoty stanovené v riadku A tabuliek uvedených v bode 6. 2. 1, sa kvôli kontrole zhody výrobkov podrobia týmto použiteľným skú- škam. So súhlasom orgánu sa všetky ostatné motory, ktoré sú typovo schválené vzhľadom na limitné hodnoty stanovené v riadku A, B1 alebo B2 alebo C tabuliek uvedených v bode 6. 2. 1 kvôli kontrole zhody výrobkov podrobia buď skúškam v cykle ESC a ELR, alebo v cykle ETC. Limitné hodnoty sú uve- dené v bode 6. 2. 1 tejto prílohy. 9. 1. 1. 1. 2. Ak je príslušný orgán spokojný so štandardnou odchýlkou výrobkov, ktorú udáva výrobca, skúšky sa vykonajú podľa dodatku 1 k tejto prílohe v súlade s prílohou X k smernici 70/156/EHS, ktorá platí pre motorové vozidlá a ich prívesy. 294 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Ak príslušný orgán nie je spokojný so štandardnou odchýlkou výrobkov, ktorú udáva výrobca, skúšky sa vykonajú podľa dodatku 2 k tejto prílohe v súlade s prílohou X k smernici 70/156/EHS, ktorá platí pre motorové vozidlá a ich prívesy. Na žiadosť výrobcu sa skúšky môžu vykonať v súlade s dodatkom 3 k tejto prílohe. 9. 1. 1. 1. 3. Na základe skúšky motora vybraného náhodným výberom sa výrobky radu považujú za zhodné, ak sa v súlade so skúšobnými kritériami stanovenými v príslušnom dodatku dospeje k rozhodnutiu o úspešnej skúške pre všetky znečisťujúce látky a za nezhodné, ak sa v súlade so skúšobnými kritériami stanove- nými v príslušnom dodatku dospeje k rozhodnutiu o neúspešnej skúške pre jednu znečisťujúcu látku. Ak sa pre jednu znečisťujúcu látku dospeje k rozhodnutiu o úspešnej skúške, toto rozhodnutie nie je možné zmeniť žiadnymi ďalšími skúškami, ktoré sa vykonávajú s cieľom dospieť k rozhodnutiu pre ostatné znečisťujúce látky. Ak sa pre žiadnu znečisťujúcu látku nedospeje k rozhodnutiu o úspešnej skúške a ak sa pre jednu zne- čisťujúcu látku nedospeje k rozhodnutiu o neúspešnej skúške, skúška sa vykoná na inom motore (pozri obrázok 2). Ak sa nedospeje k žiadnemu rozhodnutiu, výrobca môže kedykoľvek rozhodnúť o ukončení skúšky. V tomto prípade sa zaznamená rozhodnutie o neúspešnej skúške. 9. 1. 1. 2. Skúšky sa vykonajú na novovyrobených motoroch. Motory poháňané plynom musia byť zabehnuté postupom definovaným v odseku 3 dodatku 2 k prílohe III. 9. 1. 1. 2. 1. Na žiadosť výrobcu je však možné vykonávať skúšky na dieselových alebo plynových motoroch, ktoré boli zabehávané dlhšiu dobu, než je uvedené v bode 9. 1. 1. 2, až do maximálne 100 hodín. V tomto prí- pade vykoná zabehávací postup výrobca, ktorý sa zaviaže, že na týchto motoroch neurobí žiadne úpravy. 9. 1. 1. 2. 2. Keď výrobca požiada o to, aby mohol vykonať zabehávací postup v súlade s bodom 9. 1. 1. 2. 1, môže tak urobiť: — na všetkých skúšaných motoroch alebo — na prvom skúšanom motore, pričom určí evolučný koeficient takýmto spôsobom: — zmerajú sa emisie znečisťujúcich látok na prvom skúšanom motore v čase nula hodín a potom v čase „x“ hodín, — vypočíta sa evolučný koeficient emisií v čase medzi hodinou nula a „x“ pre každú znečisťujúcu látku takto: Emisie v čase hodín Emisie v čase nula hodín Hodnota môže byť menšia než jedna. Nasledujúce skúšané motory neabsolvujú zabehávací postup, ale ich emisie v čase nula hodín sa upravia pomocou evolučného koeficientu. V tomto prípade sa vezmú tieto hodnoty: — hodnoty v čase „x“ hodín pre prvý motor, — hodnoty v čase nula hodín násobené evolučným koeficientom pre ostatné motory. 9. 1. 1. 2. 3. U dieselových motorov a motorov poháňaných skvapalneným ropným plynom sa tieto skúšky môžu vykonať s komerčným palivom. Na žiadosť výrobcu je však možné použiť referenčné palivá popísané v prílohe IV. Z toho vyplývajú skúšky popísané v bode 4 tejto prílohy, vykonané s najmenej dvomi z refe- renčných palív pre každý plynový motor. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 295 9. 1. 1. 2. 4. U motorov poháňaných zemným plynom sa všetky tieto skúšky môžu vykonať s komerčným palivom týmto spôsobom: — u motorov označených znakom H s komerčným palivom z rozsahu H, — u motorov označených znakom L s komerčným palivom z rozsahu L, — u motorov označených znakom HL s komerčným palivom z rozsahu H alebo z rozsahu L. Na žiadosť výrobcu je však možné použiť referenčné palivá popísané v prílohe IV. Z toho vyplývajú skúš- ky popísané v bode 4 tejto prílohy, vykonané najmenej s dvomi z referenčných palív pre každý plynový motor. 9. 1. 1. 2. 5. V prípade sporu vyvolaného nezhodou plynom poháňaných motorov pri používaní komerčného paliva sa skúšky vykonajú s referenčným palivom, s ktorým bol odskúšaný referenčný motor, alebo s ďalším možným palivom 3 uvedeným v odsekoch 4. 1. 3. 1 a 4. 2. 1. 1, s ktorým mohol byť odskúšaný referenčný motor. Výsledok sa potom musí previesť výpočtom, pri ktorom sa použije príslušný faktor (faktory) „r“, „ra“ alebo „rb“ popísaný (popísané) v odsekoch 4. 1. 3. 2, 4. 1. 4. 1 a 4. 2. 1. 2. Ak sú hodnoty „r“, „ra“ alebo „rb“ menšie než jedna, nevykoná sa žiadna korekcia. Namerané a vypočítané výsledky musia preukázať, že tento motor spĺňa limitné hodnoty pre všetky príslušné palivá (palivo 1, 2, respektíve palivo 3). 9. 1. 1. 2. 6. Skúška na určenie zhody výrobku plynom poháňaného motora navrhnutého na prevádzku s jedným oso- bitným zložením paliva sa vykonáva s palivom, pre ktoré bol motor kalibrovaný. Obrázok 2 Bloková schéma skúšok pre určenie zhody výrobkov 296 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Dodatok 1 POSTUP SKÚŠANIA ZHODY VÝROBKOV PRI USPOKOJIVEJ ŠTANDARDNEJ ODCHÝLKE 1. V tomto dodatku je popísaný postup, ktorý treba používať pri overovaní zhody výrobkov vzhľadom na emisie znečisťujúcich látok v prípade uspokojivej štandardnej odchýlky výroby daného výrobcu. 2. Vzorkovací postup je vytvorený s minimálnou veľkosťou vzorky tri motory, takže pravdepodobnosť, že skupina motorov prejde úspešne skúškami, aj keď 40 % z nich je chybných, je 0,95 (riziko výrobcu = 5 %), kým pravde- podobnosť, že skupina motorov bude prijatá, aj keď 65 % z nich je chybných, je 0,10 (riziko spotrebiteľa = 10 %). 3. Pre každú zo znečisťujúcich látok uvedených v bode 6. 2. 1 prílohy I (pozri obrázok 2) sa používa tento postup: Nech: L = prirodzený logaritmus limitnej hodnoty pre danú znečisťujúcu látku; χi = prirodzený logaritmus merania na i-tom motore zo vzorky; s = odhad štandardnej odchýlky výroby (po zvážení prirodzeného logaritmu meraní); n = súčasné číslo vzorky. 4. Pre každú vzorku sa vypočíta súčet štandardných odchýlok od 1 po n z tohto vzorca: n 1 S∑ i=1 (L – χi) 5. Potom: — ak je štatistický výsledok skúšok väčší než počet rozhodnutí o úspešnej skúške pre veľkosť vzorky uvedenú v tabuľke 3, pre danú znečisťujúcu látku sa urobí rozhodnutie o úspešných skúškach, — ak je štatistický výsledok skúšok menší než počet rozhodnutí o neúspešnej skúške pre veľkosť vzorky uve- denú v tabuľke 3, pre danú znečisťujúcu látku sa urobí rozhodnutie o neúspešných skúškach, — inak sa odskúša ďalší motor podľa bodu 9. 1. 1. 1 prílohy I a zopakuje sa postup výpočtu pre vzorku zväčšenú o jednu jednotku. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 297 Tabuľka 3 Počty rozhodnutí o úspešnej a neúspešnej skúške pre plán vzorkovania v dodatku 1 Minimálna veľkosť vzorky: 3 Kumulatívny počet skúšaných motorov (veľkosť vzorky) Počet rozhodnutí o úspešnej skúške An Počet rozhodnutí o neúspešnej skúške Bn 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 3,327 3,261 3,195 3,129 3,063 2,997 2,931 2,865 2,799 2,733 2,667 2,601 2,535 2,469 2,403 2,337 2,271 2,205 2,139 2,073 2,007 1,941 1,875 1,809 1,743 1,677 1,611 1,545 1,479 - 2,112 - 4,724 - 4,790 - 4,856 - 4,922 - 4,988 - 5,054 - 5,120 - 5,185 - 5,251 - 5,317 - 5,383 - 5,449 - 5,515 - 5,581 - 5,647 - 5,713 - 5,779 - 5,845 - 5,911 - 5,977 - 6,043 - 6,109 - 6,175 - 6,241 - 6,307 - 6,373 - 6,439 - 6,505 - 6,571 - 2,112 298 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Dodatok 2 POSTUP SKÚŠANIA ZHODY VÝROBKOV PRI NEUSPOKOJIVEJ ALEBO NEZNÁMEJ ŠTANDARDNEJ ODCHÝLKE 1. V tomto dodatku je popísaný postup, ktorý treba používať pri overovaní zhody výrobkov vzhľadom na emisie znečisťujúcich látok v prípade, že štandardná odchýlka výroby daného výrobcu je buď neuspokojivá, alebo neznáma. 2. Vzorkovací postup je vytvorený s minimálnou veľkosťou vzorky tri motory, takže pravdepodobnosť, že skupina motorov prejde úspešne skúškami, aj keď 40 % z nich je chybných, je 0,95 (riziko výrobcu = 5 %), kým pravde- podobnosť, že skupina motorov bude prijatá, aj keď 65 % z nich je chybných, je 0,10 (riziko spotrebiteľa = 10 %). 3. Hodnoty znečisťujúcich látok uvedené v bode 6. 2. 1 prílohy I sa považujú za hodnoty s lognormálnym rozdele- ním a mali by sa transformovať prevedením na ich prirodzené logaritmy. Nech m0 a m označujú minimálnu, resp. maximálnu veľkosť vzorky (m0 = 3 a m = 32) a nech n označuje súčasné číslo vzorky. 4. Ak c1, c2,… ci sú prirodzené logaritmy hodnôt nameraných v sérii a L je prirodzený logaritmus limitnej hodnoty pre danú znečisťujúcu látku, potom sa definuje a di = χi – L  = dn n 1 n∑ i=1 di 2 = Vn 2 ) (di – dn n 1 n∑ i=1 5. V tabuľke 4 sú uvedené počty rozhodnutí o úspešnej skúške (An) a o neúspešnej skúške (Bn) skúšok pre jednot- livé veľkosti vzoriek. Štatistický výsledok skúšok je pomer / Vn a používa sa pri určení, či boli skúšky série úspešné alebo neúspešné, takýmto spôsobom: dn /Vn Pre m0 £ n £ m: — skúšky série boli úspešné, ak  dn Vn ≤ An — skúšky série boli neúspešné, ak  dn Vn ≥ Bn — treba urobiť ďalšie meranie, ak An ≤  dn Vn ≥ Bn 6. Poznámky Tieto rekurzívne vzorce sú užitočné pre výpočet po sebe idúcich hodnôt štatistických výsledkov skúšok: n 1 1 dn dn + n)dn – 1 =(1 –  – dn) (dn n)Vn – 1 2=(1 – n – 1 =d1;V1=0) (n =2,3,∙ ∙ ∙; d1 2 + Vn 1 2 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 299 Tabuľka 4 Počty rozhodnutí o úspešnej a neúspešnej skúške pre plán vzorkovania v dodatku 2 Minimálna veľkosť vzorky: 3 Kumulatívny počet skúšaných motorov (veľkosť vzorky) Počet rozhodnutí o úspešnej skúške An Počet rozhodnutí o neúspešnej skúške Bn 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 - 0,80381 - 0,76339 - 0,72982 - 0,69962 - 0,67129 - 0,64406 - 0,61750 - 0,59135 - 0,56542 - 0,53960 - 0,51379 - 0,48791 - 0,46191 - 0,43573 - 0,40933 - 0,38266 - 0,35570 - 0,32840 - 0,30072 - 0,27263 - 0,24410 - 0,21509 - 0,18557 - 0,15550 - 0,12483 - 0,09354 - 0,06159 - 0,02892 - 0,00449 - 0,03876 16,64743 7,68627 4,67136 3,25573 2,45431 1,94369 1,59105 1,33295 1,13566 0,97970 0,85307 0,74801 0,65928 0,58321 0,51718 0,45922 0,40788 0,36203 0,32078 0,28343 0,24943 0,21831 0,18970 0,16328 0,13880 0,11603 0,09480 0,07493 0,05629 0,03876 300 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Dodatok 3 POSTUP SKÚŠANIA ZHODY VÝROBKOV NA ŽIADOSŤ VÝROBCU 1. V tomto dodatku je popísaný postup, ktorý treba používať pri overovaní zhody výrobkov vzhľadom na emisie znečisťujúcich látok v prípade, keď o to požiada výrobca. 2. Vzorkovací postup je vytvorený s minimálnou veľkosťou vzorky tri motory, takže pravdepodobnosť, že skupina motorov prejde úspešne skúškami, aj keď 30 % z nich je chybných, je 0,90 (riziko výrobcu = 10 %), kým prav- depodobnosť, že skupina motorov bude prijatá, aj keď 65 % z nich je chybných, je 0,10 (riziko spotrebi- teľa = 10 %). 3. Pre každú zo znečisťujúcich látok uvedených v bode 6. 2. 1 prílohy I (pozri obrázok 2) sa používa tento postup: Nech: L = limitná hodnota pre danú znečisťujúcu látku, xi = nameraná hodnota pre i-ty motor zo vzorky, n = súčasné číslo vzorky. 4. Pre vzorku sa vypočíta štatistický výsledok skúšok určujúci počet nezhodných motorov, t. j. xi ≥ L: 5. Potom: — ak je štatistický výsledok skúšok menší alebo rovný počtu rozhodnutí o úspešnej skúške pre veľkosť vzorky uvedenú v tabuľke 5, pre danú znečisťujúcu látku sa urobí rozhodnutie o úspešných skúškach, — ak je štatistický výsledok skúšok väčší alebo rovný počtu rozhodnutí o neúspešnej skúške pre veľkosť vzorky uvedenú v tabuľke 5, pre danú znečisťujúcu látku sa urobí rozhodnutie o neúspešných skúškach, — inak prípade sa odskúša ďalší motor podľa bodu 9. 1. 1. 1 prílohy I a zopakuje sa postup výpočtu pre vzorku zväčšenú o jednu jednotku. V tabuľke 5 sú počty rozhodnutí o úspešnosti a neúspešnosti skúšok vypočítané v súlade s medzinárodnou nor- mou ISO 8422/1991. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 301 Tabuľka 5 Počty rozhodnutí o úspešnej a neúspešnej skúške pre plán vzorkovania v dodatku 3 Minimálna veľkosť vzorky: 3 Kumulatívny počet skúšaných motorov (veľkosť vzorky) Počet rozhodnutí o úspešnej skúške Počet rozhodnutí o neúspešnej skúške 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 — 0 0 1 1 2 2 3 3 4 4 5 5 6 6 7 8 3 4 4 5 5 6 6 7 7 8 8 9 9 10 10 11 9 302 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 PRÍLOHA II 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 303 ZÁKLADNÉ CHARAKTERISTIKY (REFERENČNÉHO) MOTORA A INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA VÝKONU SKÚŠOK (1) Dodatok 1 304 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 305 306 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 307 308 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 309 310 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 311 312 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Dodatok 2 ZÁKLADNÉ CHARAKTERISTIKY RADU MOTOROV 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 313 314 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Dodatok 3 ZÁKLADNÉ CHARAKTERISTIKY MOTORA Z RADU MOTOROV (1) 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 315 316 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 317 318 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 319 320 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Dodatok 4 CHARAKTERISTIKY DIELOV VOZIDLA SÚVISIACICH S MOTOROM 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 321 PRÍLOHA III SKÚŠOBNÝ POSTUP 1. ÚVOD 1. 1. V tejto prílohe sú popísané metódy určovania emisií plynných zložiek, tuhých znečisťujúcich látok a dymu zo skúšaných motorov. Popisujú sa tri skúšobné cykly, ktorým sa motory musia podrobiť podľa ustanovení prílohy I bod 6. 2: — ESC, ktorý pozostáva z 13-režimového cyklu zloženého z ustálených stavov, — ELR, ktorý pozostáva z krokov s prechodným zaťažením pri rôznych otáčkach, ktoré tvoria neoddeli- teľnú súčasť jedného skúšobného postupu a prebiehajú súčasne, — ETC, ktorý pozostáva z postupnosti prechodových režimov modelovaných sekundu po sekunde. 1. 2. Skúška sa vykonáva na motore namontovanom na skúšobnej stolici a pripojenom k dynamometru. 1. 3. Princíp merania Súčasťou emisií z výfuku motora, ktoré treba merať, sú plynné zložky (oxid uhoľnatý, všetky uhľovodíky z dieselových motorov, určujú sa len skúškou ESC; uhľovodíky neobsahujúce metán z dieselových a plyno- vých motorov, určujú sa len skúškou ETC; metán z plynových motorov, určuje sa len skúškou ETC a oxidy dusíka), tuhé znečisťujúce látky (iba z dieselových motorov) a dym (z dieselových motorov a určujú sa len skúškou ELR). Okrem toho sa často používa oxid uhličitý ako stopovací plyn pre určenie zrieďovacieho pomeru, ktorý sa dosahuje v zrieďovacom systéme s čiastočným prietokom a v plnoprietokovom zrieďova- com systéme. Dobrá inžinierska prax odporúča všeobecne využívať meranie oxidu uhličitého ako vynikajúci nástroj na zisťovanie problémov pri meraní počas skúšobného behu. 1. 3. 1. Skúška ESC Počas predpísanej postupnosti prevádzkových podmienok zohriateho motora sa priebežne kontrolujú množ- stvá vyššie uvedených emisií výfukových plynov takým spôsobom, že sa odoberajú vzorky neupraveného výfukového plynu. Skúšobný cyklus pozostáva z radu režimov charakterizovaných rôznymi hodnotami otá- čok a výkonu, ktoré pokrývajú typický prevádzkový rozsah dieselových motorov. V priebehu každého režimu sa určuje koncentrácia každej plynnej znečisťujúcej látky, prietok výfukových plynov a výkon a pri- deľujú sa váhy nameraným hodnotám. Vzorka tuhých znečisťujúcich látok sa riedi upraveným okolitým vzduchom. Jedna vzorka za celý skúšobný cyklus sa odoberie a zachytí na vhodných filtroch. Spôsobom popísaným v dodatku 1 k tejto prílohe sa vypočíta hmotnosť každej emitovanej znečisťujúcej látky v gra- moch na kilowatt. Okrem toho sa v troch skúšobných bodoch v rámci regulačnej oblasti, ktoré vyberie tech- nický servis (1), odmeria množstvo NOx a namerané hodnoty sa porovnajú s hodnotami vypočítanými z tých režimov tohto skúšobného cyklu, ktoré obklopujú vybrané skúšobné body. Touto kontrolou regulácie množ- stva NOx sa zabezpečuje efektívnosť regulácie emisií z motora v rámci typického prevádzkového rozsahu motora. 1. 3. 2. Skúška ELR Počas predpísanej skúšky odozvy na zaťaženie sa pomocou opacimetra určuje opacita dymu zohriateho motora. Skúška spočíva v zaťažovaní motora pri konštantných otáčkach v rozsahu od 10 % do 100 % zaťa- ženia pri troch rôznych hodnotách otáčok. Okrem toho sa vykoná štvrtý krok so záťažou, ktorú vyberie tech- nický servis (1), a nameraná hodnota sa porovná s hodnotami nameranými v predchádzajúcich záťažových krokoch. Pomocou algoritmu určenia priemernej hodnoty popísaného v dodatku 1 k tejto prílohe sa určí špičková hodnota dymu. (1) Tieto body sa vyberajú pomocou štatistických metód určovania náhodného rozdelenia. 322 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 1. 3. 3 Skúška ETC Počas predpísaného prechodového cyklu, ktorý zahrnuje prevádzkové podmienky zohriateho motora a ktorý je úzko spätý so vzorovými jazdami motorov určených pre ťažké pracovné podmienky a inštalovaných v nákladných autách a autobusoch, pričom tieto vzory sú špecifické pre rôzne typy ciest, sa vyšetrujú množ- stvá vyššie uvedených znečisťujúcich látok po zriedení všetkých výfukových plynov upraveným okolitým vzduchom. Pomocou spätnoväzbových signálov krútiaceho momentu a otáčok motora získaných z moto- rového dynamometra sa výkon integruje s časom trvania cyklu. Výsledkom je hodnota práce, ktorú vykonal motor v priebehu cyklu. Koncentrácia NOx a uhľovodíkov sa v priebehu cyklu určuje integráciou signálu z analyzátora. Koncentráciu oxidu uhoľnatého, oxidu uhličitého a uhľovodíkov neobsahujúcich metán je možné určovať integráciou signálu z analyzátora alebo vzorkovaním s pomocou vaku. Kvôli určeniu množ- stva tuhých znečisťujúcich látok sa na vhodných filtroch zachytí proporcionálna vzorka. V priebehu skú- šobného cyklu sa určuje prietok zriedeného výfukového plynu a počítajú sa hodnoty hmotností emisií zne- čisťujúcich látok. Hodnoty hmotností emisií sa delia prácou, ktorú vykonal motor, a získavajú sa hodnoty v gramoch každej znečisťujúcej látky na kilowatthodinu postupom, ktorý je popísaný v dodatku 2 k tejto prílohe. 2. PODMIENKY SKÚŠOK 2. 1. Podmienky skúšok motora 2. 1. 1. Meria sa absolútna teplota (Ta) nasávaného vzduchu na vstupe do motora, vyjadrená v kelvinoch, a suchý atmosférický tlak (ps), vyjadrený v kPa, a určuje sa hodnota parametra F podľa týchto ustanovení: a) pre dieselové motory: Motory s prirodzeným nasávaním vzduchu a mechanicky preplňované motory: F = (99 298)0,7 ps)*( Ta Motory preplňované turbodúchadlom s chladením nasávaného vzduchu alebo bez neho: b) pre plynové motory: ps)0,7 F = (99 298)1,5 *( Ta ps)1,2 F = (99 298)0,6 *( Ta 2. 1. 1. Platnosť skúšky Aby bola skúška uznaná za platnú, musí pre hodnotu parametra F platiť: 0,96 ≤ F ≤ 1,06 2. 2. Motory s chladením plniaceho vzduchu Zaznamenáva sa teplota plniaceho vzduchu a jej hodnoty sa pri otáčkach deklarovaného maximálneho výkonu a pri plnom zaťažení musia nachádzať v rozmedzí ± 5 K od maximálnej teploty plniaceho vzduchu uvedenej s prílohe II, dodatok 1, bod 1. 16. 3. Teplota chladiaceho média musí byť najmenej 293 K (20 °C). Ak sa používa systém skúšobne alebo externé dúchadlo, musia sa hodnoty teploty plniaceho vzduchu pri otáčkach deklarovaného maximálneho výkonu a pri plnom zaťažení nachádzať v rozmedzí ± 5 K od maxi- málnej teploty plniaceho vzduchu uvedenej s prílohe II, dodatok 1, bod 1. 16. 3. Počas celého skúšobného cyklu sa musí používať nastavenie chladiča plniaceho vzduchu do takého režimu, pri ktorom spĺňa vyššie uvedené podmienky. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 323 2. 3. Systém nasávania vzduchu do motora Musí sa používať taký systém nasávania vzduchu do motora, ktorý zabezpečuje obmedzenie podtlaku nasá- vania vzduchu v rozmedzí ± 100 Pa od horného limitu motora pracujúceho na otáčkach deklarovaného maximálneho výkonu a pri plnom zaťažení. 2. 4. Výfukový systém motora Musí sa používať výfukový systém, ktorý zabezpečuje protitlak výfukových plynov v rozmedzí ± 1 000 Pa od horného limitu motora pracujúceho pri otáčkach deklarovaného maximálneho výkonu a pri plnom zaťa- žení a ktorého objem je v rozmedzí ± 40 % od objemu, ktorý uvádza výrobca. Je možné použiť systém skú- šobne za predpokladu, že reprezentuje skutočné prevádzkové podmienky motora. Výfukový systém musí spĺňať požiadavky na vzorkovanie výfukových plynov stanovené v prílohe III, dodatok 4, bod 3. 4 a v prí- lohe V, bod 2. 2. 1, EP, a bod 2. 3. 1, EP. Ak je motor vybavený zariadením pre dodatočnú úpravu výfukových plynov, výfuková rúra musí mať rov- naký priemer, aký je použitý vo vzdialenosti najmenej 4 priemerov rúry pred vstupom do začiatku expan- zného úseku, ktorý obsahuje zariadenie pre dodatočnú úpravu. Vzdialenosť od príruby zberného potrubia výfukových plynov alebo od výstupu preplňovacieho turbodúchadla k zariadeniu pre dodatočnú úpravu výfukových plynov musí byť rovnaká ako v konfigurácii vozidla alebo v rámci špecifikácií, ktoré uvádza výrobca. Protitlak alebo obmedzenie výfukových plynov musí vyhovovať rovnakým kritériám, ako sú uve- dené vyššie, s možnosťou nastaviť ho ventilom. Počas imitačných skúšok a v priebehu mapovania motora je možné demontovať nádobu pre dodatočnú úpravu a nahradiť ju rovnocennou nádobou, v ktorej je inštalo- vaný neaktívny katalyzátor. 2. 5. Chladiaci systém Musí sa používať chladiaci systém motora s dostatočným objemom na to, aby udržal motor na normálnych prevádzkových teplotách, ktoré predpisuje výrobca. 2. 6. Mazací olej Technické podmienky mazacieho oleja použitého pri skúške sa musia zaznamenať a uvádzať spolu s výsled- kami skúšky takým spôsobom, ako je stanovené v prílohe II, dodatok 1, bod 7. 1. 2. 7. Palivo Palivom musí byť referenčné palivo určené v prílohe IV. Výrobca musí stanoviť teplotu a merací bod paliva v rámci limitov uvedených v prílohe II, dodatok 1, bod 1. 16. 5. Teplota paliva nesmie byť nižšia než 306 K (33 °C). Ak nie je stanovená, jej hodnota na vstupe do systému dodávky paliva musí byť v rozmedzí 311 K ± 5 K (38 °C ± 5 °C). Teplota a merací bod paliva motorov poháňaných zemným plynom alebo skvapalneným ropným plynom musí byť v rámci limitov uvedených v prílohe II, dodatok 1, bod 1. 16. 5, alebo v prípadoch, keď motor nie je referenčným motorom, v prílohe II, dodatok 3, bod 1. 16. 5. 2. 8. Skúšky systémov dodatočnej úpravy výfukových plynov Ak je motor vybavený systémom pre dodatočnú úpravu výfukových plynov, emisie namerané počas skú- šobného cyklu (cyklov) musia predstavovať emisie vznikajúce v konkrétnych prevádzkových podmienkach. Ak to nie je možné dosiahnuť počas jedného skúšobného cyklu (napr. pre filtre tuhých znečisťujúcich látok s periodickou regeneráciou), musí sa vykonať niekoľko skúšobných cyklov a vypočítať priemerné hodnoty ich výsledkov a/alebo sa im musia prideliť váhy. Presný postup musí odsúhlasiť výrobca a technický servis na základe dobrého inžinierskeho úsudku. 324 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Dodatok 1 SKÚŠOBNÉ CYKLY ESC A ELR 1. NASTAVENIE MOTORA A DYNAMOMETRA 1. 1. Určenie otáčok motora A, B a C Otáčky motora A, B a C deklaruje výrobca v súlade s týmito ustanoveniami: Horné otáčky nhi sa určujú výpočtom 70 % deklarovaného maximálneho čistého výkonu P(n), ktorý sa určuje podľa prílohy II, dodatok 1, bod 8. 2. Najvyššie otáčky motora, pri ktorých sa táto hodnota výkonu nachádza na krivke výkonu, sú definované ako nhi. Dolné otáčky nlo sa určujú výpočtom 50 % deklarovaného maximálneho čistého výkonu P(n), ktorý sa určuje podľa prílohy II, dodatok 1, bod 8. 2. Najnižšie otáčky motora, pri ktorých sa táto hodnota výkonu nachádza na krivke výkonu, sú definované ako nlo. Otáčky motora A, B a C sa vypočítajú takto: Otáčky A =nlo+25%(nhi–nlo); Otáčky B =nlo+50%(nhi–nlo); Otáčky C =nlo+75%(nhi–nlo) Otáčky motora A, B a C je možné overiť každou z týchto metód: a) Kvôli presnému určeniu hodnôt nhi a nlo sa v priebehu schvaľovania výkonu motora podľa smernice 80/1269/EHS zmerajú ďalšie skúšobné body. Hodnoty maximálneho výkonu nhi a nlo sa určia z krivky výkonu a hodnoty otáčok A, B a C sa vypočítajú podľa vyššie uvedených ustanovení. b) Motor sa zmapuje pozdĺž krivky plného zaťaženia od maximálnych otáčok bez zaťaženia až po otáčky voľ- nobehu pomocou najmenej 5 meracích bodov na interval po 1 000 ot/min a meracích bodov v rozme- dzí ± 50 ot/min od otáčok pri deklarovanom maximálnom výkone. Hodnoty maximálneho výkonu nhi a nlo sa určia z tejto mapovacej krivky a hodnoty otáčok A, B a C sa vypočítajú podľa vyššie uvedených ustanovení. Ak sa namerané hodnoty otáčok A, B a C nachádzajú v rozmedzí ± 3 % od príslušných hodnôt otáčok motora, ktoré deklaroval výrobca, pri emisných skúškach sa použijú deklarované hodnoty otáčok motora. Ak sa táto tolerancia prekročí pre ktorúkoľvek z hodnôt otáčok motora, pri emisných skúškach sa použijú namerané hod- noty otáčok motora. 1. 2. Určenie nastavenia dynamometra Krivka krútiaceho momentu pri plnom zaťažení sa určí experimentálnymi výpočtami hodnôt krútiaceho momentu pre špecifikované skúšobné režimy v čistých podmienkach, ktoré sú stanovené v prílohe II, dodatok 1, bod 8. 2. Ak je to vhodné, zohľadní sa aj výkon pohltený zariadeniami poháňanými motorom. Nastavenie dynamometra pre každý skúšobný režim sa vypočíta pomocou týchto vzorcov: ak skúšky prebiehajú v netto podmienkach + (P(a)–P(b)) ak skúšky neprebiehajú v netto podmienkach s = P(n)* s = P(n)* L 100 L 100 kde: s = nastavenie dynamometra, kW, P(n) = čistý výkon motora uvedený v prílohe I, dodatok 1, bod 8. 2, kW, L = percento záťaže, ktoré sa uvádza v bode 2. 7. 1 %, P(a) = výkon pohltený pomocnými zariadeniami, ktoré treba inštalovať pre potreby skúšky, uvádza sa v prí- lohe II, dodatok 1, bod 6. 1 P(b) = výkon pohltený pomocnými zariadeniami, ktoré treba demontovať kvôli skúške, uvádza sa v prílohe II, dodatok 1, bod 6. 2. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 325 2. SKÚŠOBNÝ BEH ESC Na žiadosť výrobcu je možné kvôli kondicionovaniu motora a výfukového systému pred začiatkom mera- cieho cyklu vykonať imitačnú skúšku. 2. 1. Príprava vzorkovacích filtrov Najmenej hodinu pred začiatkom skúšky sa musí každý filter (dvojica filtrov) vložiť do uzavretej, ale neutes- nenej Petriho misky a položiť do váhovej komory kvôli stabilizácii. Na konci stabilizačnej doby sa každý filter (dvojica filtrov) odváži a zaznamená sa hmotnosť obalu. Filter (dvojica filtrov) sa potom uloží do uzavretej Petriho misky alebo utesneného držiaka filtrov až do doby, keď bude potrebný pri výkone skúšky. Ak sa filter (dvojica filtrov) nepoužije do ôsmich hodín od vybratia z váhovej komory, musí sa pred použitím znova kon- dicionovať a odvážiť. 2. 2. Inštalácia meracích zariadení Podľa potreby sa inštaluje prístrojové vybavenie a vzorkovacie sondy. Ak sa na riedenie výfukových plynov používa plnoprietokový zrieďovací systém, pripojí sa k nemu koncová rúra. 2. 3. Spustenie zrieďovacieho systému a motora Zrieďovací systém a motor sa spustia a zohrievajú dovtedy, kým sa všetky teploty a tlaky nestabilizujú na úrovni zodpovedajúcej maximálnemu výkonu podľa odporúčania výrobcu a v súlade s dobrou inžinierskou praxou. 2. 4. Spustenie vzorkovacieho systému tuhých znečisťujúcich látok Vzorkovací systém tuhých znečisťujúcich látok sa spustí a nechá sa bežať do obtoku (by-pass). Úroveň tuhých znečisťujúcich látok na pozadí zrieďovacieho vzduchu je možné určiť tak, že zrieďovací vzduch sa nechá pre- chádzať filtrami tuhých znečisťujúcich látok. Ak sa používa filtrovaný zrieďovací vzduch, môže sa urobiť jedno meranie pred skúškou alebo po skúške. Ak sa zrieďovací vzduch nefiltruje, je možné robiť merania na začiatku a na konci skúšobného cyklu a vypočítať priemery nameraných hodnôt. 2. 5. Úprava zrieďovacieho pomeru Prietok zrieďovacieho vzduchu by sa mal nastaviť tak, aby teplota zriedeného výfukového plynu meraná tesne pred primárnym filtrom v žiadnom režime neprekročila 325 K (52 °C). Zrieďovací pomer q) nesmie byť menší než 4. V systémoch, ktoré využívajú meranie koncentrácií CO2 alebo NOx pre potreby regulácie zrieďovacieho pome- ru, sa musí na začiatku a na konci každej skúšky zmerať obsah CO2 alebo NOx v zrieďovacom vzduchu. Hod- noty koncentrácie CO2 alebo NOx na pozadí v zrieďovacom vzduchu namerané pred skúškou a po skúške sa musia nachádzať v rozmedzí 100 ppm, resp. 5 ppm navzájom od seba. 2. 6. Kontrola analyzátorov Emisné analyzátory musia byť nastavené na nulu a musia mať nastavený rozsah. 2. 7. Skúšobný cyklus 2. 7. 1. Pri činnosti dynamometra na skúšobnom motore sa musí dodržať tento 13-režimový skúšobný cyklus: 326 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Číslo režimu Otáčky motora Percento záťaže Váhový faktor Dĺžka trvania režimu 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 voľnobeh A B B A A A B B C C C C – 100 50 75 50 75 25 100 25 100 25 75 50 0,15 0,08 0,10 0,10 0,05 0,05 0,05 0,09 0,10 0,08 0,05 0,05 0,05 4 minúty 2 minúty 2 minúty 2 minúty 2 minúty 2 minúty 2 minúty 2 minúty 2 minúty 2 minúty 2 minúty 2 minúty 2 minúty 2. 7. 2. Postupnosť výkonu skúšky Začne sa vykonávať postupnosť skúšky. Skúška sa musí vykonať v poradí čísel režimov stanovených v bode 2. 7. 1. V každom režime musí motor pracovať predpísaný čas, pričom zmeny otáčok a zaťaženia motora sa musia dokončiť za prvých 20 sekúnd. Stanovená hodnota otáčok sa musí udržiavať v rozmedzí ± 50 ot/min a sta- novená hodnota krútiaceho momentu sa musí udržiavať v rozmedzí ± 2 % maximálneho krútiaceho momentu pri skúšobných otáčkach. Na žiadosť výrobcu je možné skúšobný postup zopakovať dostatočný počet ráz na to, aby sa na filtri vzor- kovaním zachytila väčšia hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok. Výrobca musí poskytnúť podrobný popis postupov vyhodnotenia údajov a výpočtov. Emisie plynných znečisťujúcich látok sa určujú iba v prvom cykle. 2. 7. 3. Odozva analyzátorov Výstupné údaje analyzátorov sa musia zaznamenávať páskovým zapisovačom alebo merať rovnocenným sys- témom pre zber údajov, pričom výfukový plyn musí prúdiť cez analyzátory počas celého skúšobného cyklu. 2. 7. 4. Vzorkovanie tuhých znečisťujúcich látok V rámci celého skúšobného postupu sa musí použiť jedna dvojica filtrov (primárny filter a záložný filter, pozri príloha III, dodatok 4). Režimové váhové faktory stanovené v postupe skúšobného cyklu sa musia zohľadňovať takým spôsobom, že počas každého jednotlivého režimu v rámci cyklu sa odoberie vzorka, ktorá je úmerná hmotnostnému prietoku výfukového plynu. To je možné dosiahnuť príslušnou úpravou prietoku vzorky, doby odberu vzorky a/alebo zrieďovacieho pomeru tak, aby bolo splnené kritérium pre efektívne váhové faktory uvedené v bode 5. 6. Doba odberu vzorky v rámci každého režimu musí byť najmenej 4 sekundy na každú 0,01 hodnoty váho- vého faktora. Odber vzorky sa musí v rámci každého režimu vykonať čo najneskôr. Odber vzorky tuhých znečisťujúcich látok sa nesmie skončiť skôr ako 5 sekúnd pred koncom každého režimu. 2. 7. 5. Podmienky činnosti motora Počas každého režimu sa musia zaznamenávať otáčky a záťaž motora, teplota nasávaného vzduchu a pokles tlaku pri nasávaní vzduchu, teplota a protitlak výfukového plynu, prietok paliva, vzduchu alebo výfukového plynu, teplota plniaceho vzduchu, teplota a vlhkosť paliva, pričom v čase odberu vzoriek tuhých znečisťu- júcich látok a v každom prípade počas poslednej minúty každého režimu musia byť dodržané požiadavky na hodnoty otáčok a záťaže (pozri bod 2. 7. 2. ). Musia sa zaznamenávať akékoľvek ďalšie údaje potrebné pre výpočty (pozri body 4 a 5). 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 327 2. 7. 6. Kontrola koncentrácie NOx vnútri regulačnej oblasti Kontrola koncentrácie NOx vnútri regulačnej oblasti sa musí vykonať okamžite po skončení režimu 13. Pred začiatkom meraní sa motor musí tri minúty kondicionovať v režime 13. Vykonajú sa tri merania v rôz- nych miestach regulačnej oblasti, ktoré vyberie technický servis (1). Každé meranie musí trvať 2 minúty. Merací postup je zhodný s postupom merania koncentrácie NOx v 13-režimovom cykle a vykonáva sa v súlade s bodmi 2. 7. 3, 2. 7. 5 a 4. 1 tohto dodatku a v súlade s prílohou III, dodatok 4, bod 3. Výpočet sa vykonáva v súlade s bodom 4. 2. 7. 7. Opakovaná kontrola analyzátorov Po skončení emisnej skúšky sa kvôli opakovanej kontrole použije nulový plyn a ten istý rozsahový plyn. Skúš- ka sa bude považovať za prijateľnú, ak bude rozdiel medzi výsledkami zistenými pred a po skúške menší než 2 % hodnoty rozsahového plynu. 3. SKÚŠOBNÝ BEH ELR 3. 1. Inštalácia meracích zariadení Opacimeter, respektíve vzorkovacie sondy sa inštalujú za tlmič výfuku alebo ľubovoľné zariadenie na doda- točnú úpravu výfukového plynu, ak je namontované, podľa všeobecných inštalačných postupov, ktoré sta- novil výrobca prístrojov. Okrem toho sa všade tam, kde je to možné, musia dodržať požiadavky kapitoly 10 normy ISO IDS 11614. Pred výkonom akýchkoľvek kontrol pri nule a pri plnom rozsahu sa musí opacimeter zohriať a stabilizovať podľa odporúčaní výrobcu prístroja. Ak je opacimeter vybavený systémom prečisťovacieho vzduchu, ktorý zabraňuje zanášaniu meracej optiky sadzami, aj tento systém sa musí aktivovať a nastaviť podľa odporúčaní výrobcu. 3. 2. Kontrola opacimetra Vykonajú sa kontroly pri nule a pri plnom rozsahu v režime zobrazenia hodnôt opacity, pretože na stupnici opacity sú vyznačené dva skutočne definovateľné kalibračné body a to 0 % opacity a 100 % opacity. Potom sa na základe nameranej hodnoty opacity a hodnoty parametra LA, ktorú predložil výrobca opacimetra, správne vypočíta hodnota koeficientu absorpcie svetla, keď sa prístroj pre potreby skúšania vráti do režimu zobazenia hodnôt. V režime bez blokovania svetelného lúča opacimetra sa prístroj nastaví tak, aby bola zobrazená hodnota opa- city rovná 0,0 % ± 1, 0 %. V režime zablokovania svetelného lúča opacimetra, kedy lúč nemôže dopadnúť na prijímač, sa prístroj nastaví tak, aby bola zobrazená hodnota opacity rovná 100,0 % ± 1, 0 %. 3. 3. Skúšobný cyklus 3. 3. 1. Kondicionovanie motora Motor a systém sa musia zohriať pri maximálnom výkone a parametre motora sa musia stabilizovať podľa odporúčania výrobcu. Vykonaním fázy predbežného kondicionovania sa ochráni skutočné meranie pred vplyvom usadenín, ktoré zostali vo výfukovom systéme od predchádzajúcej skúšky. Po stabilizácii motora sa do 20 ± 2 s po skončení fázy predbežného kondicionovania musí začať skúšobný cyklus. Na žiadosť výrobcu je možné kvôli ďalšiemu kondicionovaniu pred začiatkom meracieho cyklu vyko- nať imitačnú skúšku. (1) Tieto body sa vyberajú pomocou štatistických metód určovania náhodného rozdelenia. 328 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 3. 3. 2. Postupnosť výkonu skúšky Skúška pozostáva z postupnosti troch záťažových krokov pri každej z troch hodnôt otáčok motora A (cy- klus 1), B (cyklus 2) a C (cyklus 3) určených v súlade s prílohou III, bod 1. 1, po ktorých nasleduje cyklus 4 pri otáčkach, ktoré sú z regulačnej oblasti, a pri zaťažení medzi 10 % a 100 %, ktorého hodnotu vyberie tech- nický servis (1). Pri činnosti dynamometra na skúšobnom motore sa musí dodržať ďalej uvedená postupnosť znázornená na obrázku 3. Obrázok 3 Postupnosť skúšky ELR a) Motor pracuje po dobu 20 ± 2 s na otáčkach A pri 10-percentnom zaťažení. Uvedená hodnota otáčok sa musí udržiavať v rozmedzí ± 20 ot/min a uvedený krútiaci moment sa musí udržiavať v rozmedzí ± 2 % maximálneho krútiaceho momentu pri skúšobných otáčkach. b) Na konci predchádzajúceho segmentu sa ovládacia páka otáčok rýchlo presunie do široko otvorenej polohy a po dobu 10 ± 1 s sa podrží v tejto polohe. Dynamometrom sa vytvorí záťaž potrebná na to, aby sa otáčky motora udržiavali v rozmedzí ± 150 ot/min počas prvých 3 s a v rozmedzí ± 20 ot/min počas zvyšnej časti segmentu. c) Postupnosť popísaná v odsekoch a) a b) sa zopakuje dvakrát. d) Po ukončení tretieho záťažového kroku sa na motore do 20 ± 2 s nastavia otáčky B a 10-percentné zaťa- ženie. e) Na motore bežiacom na otáčkach B sa vykoná postupnosť činností a) až c). f) Po ukončení tretieho záťažového kroku sa na motore do 20 ± 2 s nastavia otáčky C a 10-percentné zaťa- ženie. g) Na motore bežiacom na otáčkach C sa vykoná postupnosť činností a) až c). h) Po ukončení tretieho záťažového kroku sa na motore do 20 ± 2 s nastavia vybrané otáčky a ľubovoľné zaťaženie vyššie než 10 %. i) Na motore bežiacom na vybraných otáčkach sa vykoná postupnosť činností a) až c). 3. 4. Validácia cyklu Relatívne štandardné odchýlky stredných hodnôt dymu určených pri každej hodnote skúšobných otáčok (SVA, SVB, SVC sa vypočítajú v súlade s bodom 6. 3. 3 tohto dodatku z troch po sebe nasledujúcich záťažo- vých krokov pri každej hodnote skúšobných otáčok) musia byť menšie než 15 % strednej hodnoty alebo 10 % limitnej hodnoty uvedenej v tabuľke 1 prílohy I podľa toho, ktorá hodnota je väčšia. Ak je rozdiel väč- ší, postupnosť sa musí opakovať dovtedy, kým pri troch po sebe nasledujúcich záťažových krokoch nebude splnené kritérium validácie. (1) Tieto body sa vyberajú pomocou štatistických metód určovania náhodného rozdelenia. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 329 3. 5. Opakovaná kontrola opacimetra Hodnota posunu nuly opacimetra nameraná po skončení skúšky nesmie prekročiť ± 5, 0 % limitnej hodnoty stanovenej v tabuľke 1 uvedenej v prílohe I. 4. VÝPOČET EMISIÍ PLYNNÝCH ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK 4. 1. Vyhodnotenie údajov Kvôli vyhodnoteniu údajov o emisiách plynných znečisťujúcich látok sa vypočítajú priemery tabuľkových hodnôt nameraných za posledných 30 sekúnd každého režimu a tieto priemerné koncentrácie (conc) uhľo- vodíkov, CO a NOx počas každého režimu sa určia z priemerných tabuľkových hodnôt a zodpovedajúcich kalibračných údajov. Je možné použiť aj iný typ záznamu, ak sa ním zabezpečí rovnocenný zber údajov. Pokiaľ ide o kontrolu koncentrácie NOx vnútri regulačnej oblasti, platia vyššie uvedené požiadavky, ale vztiahnuté iba na NOx. Ak sa voliteľne používa prietok výfukového plynu GEXHW alebo prietok zriedeného výfukového plynu GTOTW, určujú sa v súlade s prílohou III, dodatok 4, bod 2. 3. 4. 2. Korekcia zo suchého základu na mokrý Ak sa už od začiatku nemeralo na mokrom základe, prevedie sa nameraná koncentrácia na mokrý základ podľa týchto vzorcov: conc (wet) = KW*conc(dry) Pre neupravený výfukový plyn: a Pre zriedený výfukový plyn: alebo KW,r =(1–FFH* GFUEL GAIRD)–KW2 FFH = 1,969 (1+ GFUEL GAIRW) KW,e,1 = (1– HTCRAT *CO2%(wet) 200 )–KW1 KW,e,2 =( 1+ (1–KW1) HTCRAT *CO2%(dry) 200 ) Pre zrieďovací vzduch Pre nasávaný vzduch (ak sa líši od zrieďovacieho vzduchu) KW,d = 1–KW1 KW,a = 1–KW2 KW1 = 1,608*Hd 1000+(1,608*Hd) Hd = 6,220*Rd*pd -2 pB–pd*Rd*10 kde: KW2 = 1,608*Ha 1000+(1,608*Ha) Ha = 6,220*Ra*pa -2 pB–pa*Ra*10 Ha, Hd = g vody na kg suchého vzduchu Rd, Ra = relatívna vlhkosť zrieďovacieho/nasávaného vzduchu (%) pd, pa = tlak nasýtených pár zrieďovacieho/nasávaného vzduchu (kPa) pB = absolútny barometrický tlak (kPa) 330 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 4. 3. Korekcia koncentrácie NOx na vlhkosť a teplotu Keďže emisie NOx závisia od podmienok okolitého vzduchu, hodnota koncentrácie NOx sa musí korigovať na teplotu a vlhkosť okolitého vzduchu pomocou faktorov uvedených v tomto vzorci: KH,D = 1 1+A *(Ha–10,71)+B *(Ta–298) pričom: A = 0,309 GFUEL/GAIRD – 0,0266 B = 0,209 GFUEL/GAIRD + 0,00954 Ta = teplota vzduchu, (K) Ha = vlhkosť nasávaného vzduchu, g vody na kg suchého vzduchu Ha = 6,220*Ra*pa -2 pB–pa*Ra*10 kde: Ra = relatívna vlhkosť nasávaného vzduchu (%), pa = tlak nasýtených pár nasávaného vzduchu (kPa), pB = absolútny barometrický tlak (kPa). 4. 4. Výpočet hmotnostných prietokov emisií Pre každý režim sa počítajú hmotnostné prietoky emisií (g/h) pomocou týchto vzorcov, pričom sa predpo- kladá, že hustota výfukového plynu je 1,293 kg/m3 pri 273 K (0 °C) a 101,3 kPa: (1) NOxmass=0,001587*NOxconc*KH,D*GEXHW (2) COxmass=0,000966*COconc*GEXHW (3) HCmass=0,000479*HCconc*GEXHW kde NOx conc, COconc, HCconc (1) sú priemerné hodnoty koncentrácií (ppm) v neupravenom výfukovom plyne určené v bode 4. 1. Ak sa emisie plynných znečisťujúcich látok voliteľne určujú pomocou plnoprietokového zriedovacieho sys- tému, platia tieto vzorce: (1) NOxmass=0,001587*NOxconc*KH,D*GTOTW (2) COxmass=0,000966*COconc*GTOTW (3) HCmass=0,000479*HCconc*GTOTW kde NOx conc, COconc, HCconc (1) sú priemerné hodnoty koncentrácií (ppm), korigované na pozadie, v kaž- dom režime v zriedenom výfukovom plyne, ako je stanovené v prílohe III, dodatok 2, bod 4. 3. 1. 1. 4. 5. Výpočet merných emisií Emisie (g/kWh) sa počítajú pre všetky jednotlivé zložky takto: = NOx CO= HC= ∑NOx,mass*WFi ∑P(n)i*WFi ∑COmass*WFi ∑P(n)i*WFi ∑HCmass*WFi ∑P(n)i*WFi Váhové faktory (WF) použité vo vyššie uvedených výpočtoch majú hodnoty podľa bodu 2. 7. 1. (1) Založené na ekvivalente uhlíka 1 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 331 4. 6. Výpočet hodnôt v regulačnej oblasti Emisie NOx pre tri regulačné body vybrané podľa bodu 2. 7. 6 sa odmerajú a vypočítajú podľa bodu 4. 6. 1 a tiež sa určia interpoláciou z tých režimov skúšobného cyklu, ktoré sú najbližšie príslušnému regulačnému bodu podľa bodu 4. 6. 2. Namerané hodnoty sa potom porovnajú s interpolovanými hodnotami podľa bodu 4. 6. 3. 4. 6. 1. Výpočet merných emisií Emisie NOx pre každý z regulačných bodov (Z) sa vypočítajú takto: NOxmass,Z=0,001587*NOxconc,Z*KH,D*GEXHW NOx,Z=NOxmass,Z/P(n)Z 4. 6. 2. Určenie hodnoty emisií zo skúšobného cyklu Emisie NOx pre každý z regulačných bodov sa interpolujú zo štyroch režimov skúšobného cyklu, ktoré sú najbližšie a obklopujú vybraný regulačný bod Z takým spôsobom, ako je znázornené na obrázku 4. Pre tieto režimy (R, S, T, U) platia nasledujúce definície: Otáčky (R) Otáčky (S) = Otáčky (T) = nRT = Otáčky (U) = nSU Percento zaťaženia (R) = Percento zaťaženia (S) Percento zaťaženia (T) = Percento zaťaženia (U) Emisie NOx vo vybranom regulačnom bode Z sa vypočítajú takto: a kde: ER, ES, ET, EU EZ = ERS + (ETU–ERS)∙(MZ–MRS)/(MTU–MRS) ETU = ET + (EU–ET)∙(nZ–nRT)/(nSU–nRT) ERS = ER + (ES–ER)*(nZ–nRT)/(nSU–nRT) MTU = MT + (MU–MT)*(nZ–nRT)/(nSU–nRT) MRS = MR + (MS–MR)*(nZ–nRT)/(nSU–nRT) = merné emisie NOx v obklopujúcich režimoch vypočítané v súlade s bodom 4. 6. 1; MR, MS, MT, MU = krútiaci moment motora v obklopujúcich režimoch. Obrázok 4 Interpolácia hodnôt emisií NOx v regulačnom bode 332 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 4. 6. 3. Porovnanie hodnôt emisií NOx Nameraná hodnota merných emisií NOx v regulačnom bode Z (NOx, Z) sa porovná s interpolovanou hod- notou (EZ) takto: NOx,diff = 100*(NOx,z–Ez)/Ez 5. VÝPOČET EMISIÍ TUHÝCH ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK 5. 1. Vyhodnotenie údajov Kvôli vyhodnoteniu údajov o emisiách tuhých znečisťujúcich látok sa v každom režime musí zaznamenať hodnota celkovej hmotnosti vzorky zriedeného výfukového plynu (MSAM, i), ktorá prešla cez vzorkovacie fil- tre tuhých znečisťujúcich látok. Filtre sa vrátia do váhovej komory a kondicionujú sa najmenej jednu hodinu, ale najviac 80 hodín, a potom sa odvážia. Zaznamená sa celková hmotnosť filtrov a odčíta sa od nej hmotnosť obalu (pozri bod 1 tejto prí- lohy). Hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok Mf je súčet hmotností tuhých znečisťujúcich látok zachytených na primárnom aj záložnom filtri. Ak treba urobiť korekciu na pozadie, zaznamenajú sa hodnoty hmotnosti zrieďovacieho vzduchu (MDIL), ktorý prešiel cez filtre, a hmotnosti tuhých znečisťujúcich látok (Md). Ak sa urobilo viac než jedno meranie, pre každé jedno meranie sa vypočíta kvocient Md / MDIL a z týchto hodnôt sa určí priemerná hodnota. 5. 2. Zrieďovací systém s čiastočným prietokom Konečné výsledky skúšok emisií tuhých znečisťujúcich látok, ktoré sa zapisujú do protokolu, sa určia pomo- cou ďalej uvedených krokov. Keďže je možné používať rôzne typy regulácie zrieďovacieho pomeru, existujú rôzne metódy výpočtu GEDFW. Všetky výpočty sú založené na priemerných hodnotách z jednotlivých reži- mov v priebehu periódy vzorkovania. 5. 2. 1. Izokinetické systémy GEDFW,i=GEXHW,i*qi qi= GDILW,1+(GEXHW,i* r) (GEXHW,i* r) kde r zodpovedá pomeru plôch priečneho prierezu izokinetickej sondy a výfukovej rúry. 5. 2. 2. Systémy s meraním koncentrácie CO2 alebo NOx R = Ap AT GEDFW,i=GEXHW,i*qi qi= concE,i–concA,i concD,i–concA,i kde: concE = koncentrácia stopovacieho plynu v neupravenom výfukovom plyne na mokrom základe concD = koncentrácia stopovacieho plynu v zriedenom výfukovom plyne na mokrom základe concA = koncentrácia stopovacieho plynu v zrieďovacom vzduchu na mokrom základe Koncentrácie merané na suchom základe sa prevedú na mokrý základ podľa bodu 4. 2 tohto dodatku. 5. 2. 3. Systémy s meraním CO2 a metódou uhlíkovej rovnováhy (1) GEDFW,i = 206,5*GFUEL,i CO2D,i–CO2A,i kde CO2D = koncentrácia CO2 v zriedenom výfukovom plyne CO2A = koncentrácia CO2 v zrieďovacom vzduchu (koncentrácia je vyjadrená v obj. % na mokrom základe) (1) Hodnota je platná iba pre referenčné palivo určené v prílohe 1. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 333 Táto rovnica ja založená na predpoklade uhlíkovej rovnováhy (atómy uhlíka, ktoré vstupujú do motora, sú emitovanné ako CO2) a vyrieši sa v týchto dvoch krokoch: a 5. 2. 4. Systémy s meraním prietoku GEDFW,i = GEXHW,i*qi qi = 206,5*GFUEL,i GEXHW,i*(CO2D,i–CO2A,i) GEDFW,i = GEXHW,i*qi qi = GTOTW,i (GTOTW,i–GDILW,i) 5. 3. Plnoprietokový zrieďovací systém Výsledky skúšok emisií tuhých znečisťujúcich látok, ktoré sa zapisujú do protokolu, sa určia pomocou ďalej uvedených krokov. Všetky výpočty sú založené na priemerných hodnotách z jednotlivých režimov v prie- behu periódy vzorkovania. GEDFW,i = GTOTW,i 5. 4. Výpočet hmotnostného prietoku tuhých znečisťujúcich látok Hmotnostný prietok tuhých znečisťujúcich látok sa vypočíta takto: PTmass = Mf MSAM *  GEDFW 1000 kde: i=n  = ∑ GEDFW GEDFW,i*WFi i=1 i=n MSAM = ∑ MSAM,i i=1 i = 1, … n určuje sa za celý skúšobný cyklus sčítaním priemerných hodnôt z jednotlivých režimov v priebehu periódy vzorkovania. Hodnotu hmotnostného prietoku tuhých znečisťujúcich látok je možné korigovať na pozadie takto: PTmass =[ Mf MSAM –( Md MDIL *(∑ i=n(1– i=1 1 DFi)*WFi))]*  GEDFW 1000 Ak sa vykonáva viac než jedno meranie, podiel (Md/MDIL) sa nahradí podielom (Md/MDIL) DFi = 13,4/[concCO2 + (concCO + concHC) * 10-4] pre jednotlivé režimy alebo DFi = 13,4/concCO2 pre jednotlivé režimy. 5. 5. Výpočet merných emisií Hodnota emisií tuhých znečisťujúcich látok sa vypočíta takto: PT = PTmass ∑P(n)i*WFi 334 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 5. 6. Efektívny váhový faktor Hodnota efektívneho váhového faktora WFE, i sa pre každý režim počíta takto: WFE,i =  MSAM,i*GEDFW MSAM*GEDFW,i Hodnoty efektívnych váhových faktorov sa musia nachádzať v rozmedzí ± 0, 003 (± 0, 005 v režime voľ- nobehu) od hodnôt váhových faktorov uvedených v bode 2. 7. 1. 6. VÝPOČET HODNÔT DYMU 6. 1. Besselov algoritmus Besselov algoritmus sa používa na výpočet jednosekundových priemerných hodnôt z okamžitých zobraze- ných hodnôt opacity dymu prevedených v súlade s odsekom 6. 3. 1. Tento algoritmus simuluje dolnoprie- pustný filter druhého rádu a jeho používanie na výpočet koeficientov si vyžaduje iteratívne výpočty. Tieto koeficienty sú funkciou doby odozvy systému opacimetra a vzorkovacej rýchlosti. Preto sa postup uvedený v bode 6. 1. 1 musí zopakovať vždy, keď sa zmení doba odozvy systému a/alebo vzorkovacia rýchlosť. 6. 1. 1. Výpočet doby odozvy filtra a Besselových konštánt Žiadaná doba odozvy Besselovho filtra (tF) je funkciou doby fyzickej odozvy a doby elektrickej odozvy sys- tému opacimetra, ktoré sú stanovené v prílohe III, dodatok 4, bod 5. 2. 4, a počíta sa z tejto rovnice: kde: tp = doba fyzickej odozvy (s), te = doba elektrickej odozvy (s). tF = √1–(tp 2) 2+ te Výpočty pre odhad medznej frekvencie filtra (fc) sú založené na skokovej zmene na vstupe z 0 do 1 za ≤ 0,01 s (pozri príloha VII). Doba odozvy je definovaná ako časový interval medzi okamihom, v ktorom výstup z Besselovej funkcie dosiahne 10 % (t10) a okamihom, kedy dosiahne 90 % (t90) hodnoty tejto skokovej funk- cie. Táto doba odozvy sa musí získať iterovaním fc dovtedy, kým neplatí, že (t90 – t10)≈tF. Prvá iterácia fc je daná týmto vzorcom: fc = p/(10*tF) Hodnoty Besselových konštánt E a K sa vypočítajú takto: 1 E = 2 1+Ω * √3 * D+D * Ω –1)–1 K = 2*E *(D *Ω 2 kde: D = 0,618034 Dt = 1/vzorkovacia rýchlosť W = 1/[tan(p * Dt * fc)] 6. 1. 2. Výpočet Besselovho algoritmu Pomocou hodnôt E a K sa vypočíta jednosekundová priemerná Besselova odozva na skokovú zmenu na vstupe Si takto: Yi = Yi-1 = E *(Si + 2*Si–1 + Si–2–4*Yi–2) + K *(Yi–1–Yi-2) kde: Si-2 = Si-1 = 0 Si = 1 Yi-2 = Yi-1 = 0 Časy t10 a t90 sa určia interpolovaním. Časový rozdiel medzi t90 a t10 definuje dobu odozvy tF pre túto hod- notu tc. Ak hodnota doby odozvy nie je dostatočne blízka žiadanej dobe odozvy, pokračuje sa v iterácii dov- tedy, kým sa skutočná doba odozvy nenachádza v rozmedzí 1 % od žiadanej doby odozvy, takto: |(t90–t10)–tF| ≤ 0,01*tF 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 335 6. 2. Vyhodnotenie údajov Merané hodnoty opacity dymu sa vzorkujú s minimálnou rýchlosťou 20 Hz. 6. 3. Určenie hodnôt dymu 6. 3. 1. Prevod údajov Keďže základnou jednotkou merania všetkých opacimetrov je priepustnosť (transmitancia), hodnoty opacity dymu sa prevádzajú z priepustnosti (t) na koeficient pohltenia svetla (k) takto: k = – 1 LA *In(1 – N 100)a N = 100 – t kde: k = koeficient pohltenia svetla (m–1) LA = dĺžka efektívnej optickej dráhy, ktorej hodnotu predkladá výrobca prístroja (m) N = opacita (%) t = priepustnosť (%) Tento prevod sa musí urobiť pred akýmkoľvek ďalším spracovaním údajov. 6. 3. 2. Výpočet Besselových priemerných hodnôt dymu Správna hodnota medznej frekvencie fC určuje žiadanú dobu odozvy filtra tF. Po určení tejto frekvencie ite- ratívnym procesom popísaným v bode 6. 1. 1 sa vypočítajú správne hodnoty konštánt Besselovho algoritmu E a K. Potom sa Besselov algoritmus uplatňuje na priebeh okamžitých hodnôt dymu (hodnota k) podľa popisu v bode 6. 1. 2: Yi = Yi–1 + E *(Si + 2*Si–1 + Si–2–4*Yi–2) + K *(Yi–1–Yi–2) Besselov algoritmus má rekurzívny charakter. Na rozbehnutie algoritmu je teda potrebných niekoľko počia- točných vstupných hodnôt Si–1 a Si–2 a počiatočných výstupných hodnôt Yi–1 a Yi–2. Je možné predpokla- dať, že sa rovnajú nule. Pre každý záťažový krok pri troch hodnotách otáčok A, B a C sa spomedzi jednotlivých hodnôt Yi každého priebehu hodnôt dymu vyberie maximálna jednosekundová hodnota Ymax. 6. 3. 3. Konečný výsledok Stredné hodnoty dymu (SV) z každého cyklu (otáčky motora) sa vypočítajú takto: Pre skúšobné otáčky A: Pre skúšobné otáčky B: Pre skúšobné otáčky C: kde: SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3 SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B)/3 SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C)/3 Ymax1, Ymax2, Ymax3 = najvyššie jednosekundové Besselove priemerné hodnoty dymu pri každom z troch záťa- žových krokov Konečná hodnota sa vypočíta takto: SV = (0,43*SVA) + (0,56*SVB) + (0,01*SVC) 336 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Dodatok 2 SKÚŠOBNÝ CYKLUS ETC 1. POSTUP MAPOVANIA MOTORA 1. 1. Určenie rozsahu mapovacích otáčok Pre potreby vykonania skúšky ETC v skúšobnej komore je potrebné pred začatím skúšobného cyklu zma- povať motor kvôli určeniu krivky priebehu otáčok v závislosti od krútiaceho momentu. Maximálne a mini- málne mapovacie otáčky sú definované takto: Minimálne mapovacie otáčky = otáčky voľnobehu Maximálne mapovacie otáčky = nhi * 1,02 alebo otáčky, pri ktorých krútiaci moment pri plnom zaťažení klesá na nulu, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. 1. 2. Určenie mapy výkonu motora Motor so zohreje pri maximálnom výkone kvôli stabilizácii parametrov motora podľa odporúčania výrobcu a v súlade s dobrou inžinierskou praxou. Po stabilizácii motora sa vytvorí jeho mapa takto: a) motor sa odpojí od zaťaženia a beží na otáčkach voľnobehu; b) motor pracuje pri nastavení vstrekovacieho čerpadla na plné zaťaženie pri minimálnych mapovacích otáčkach; c) otáčky motora sa zvýšia z minimálnych mapovacích otáčok na maximálne mapovacie otáčky priemer- nou rýchlosťou 8 ± 1 min−1/s. Zaznamenávajú sa údajové body s hodnotami otáčok a krútiaceho momentu motora so vzorkovacou frekvenciou najmenej jedného bodu za sekundu. 1. 3. Zostrojenie mapovacej krivky Všetky údajové body zaznamenané v priebehu činností podľa bodu 1. 2 sa pospájajú tak, že medzi bodmi sa využíva lineárna interpolácia. Výsledná krivka krútiaceho momentu je mapovacou krivkou a používa sa pri prepočte normalizovaných hodnôt krútiaceho momentu daného cyklu motora na skutočné hodnoty krútiaceho momentu skúšobného cyklu podľa popisu v bode 2. 1. 4. Alternatívne mapovanie Keď sa výrobca domnieva, že vyššie uvedené mapovacie techniky nie sú bezpečné alebo reprezentatívne pre žiadny z daných motorov, je možné použiť alternatívne mapovacie techniky. Tieto alternatívne tech- niky musia zodpovedať zámeru uvedených mapovacích postupov, ktorým je určenie maximálneho dostup- ného krútiaceho výkonu pri všetkých hodnotách otáčok motora dosiahnutých v priebehu skúšobných cyklov. Odchýlky od mapovacích techník uvedených v tomto bode z dôvodov bezpečnosti alebo repre- zentatívnosti spolu so zdôvodnením ich použitia musí schváliť technický servis. Zmeny vo forme spojito klesajúcich otáčok motora však v žiadnom prípade nie je možné používať pri motoroch s reguláciou otá- čok alebo pri motoroch s preplňovaním pomocou turbodúchadla. 1. 5. Opakované skúšky Motor netreba mapovať pred každým jedným skúšobným cyklom. Motor sa musí pred začiatkom skúšob- ného cyklu opakovane zmapovať vtedy, keď: — od posledného mapovania uplynul podľa inžinierskeho úsudku neprimerane dlhý čas alebo — na motore boli vykonané fyzické zmeny alebo sa uskutočnili opakované kalibrácie, ktoré potencio- nálne môžu vplývať na jeho výkon. 2. VYTVORENIE REFERENČNÉHO SKÚŠOBNÉHO CYKLU Prechodový skúšobný cyklus je popísaný v dodatku 3 k tejto prílohe. Normalizované hodnoty krútiaceho momentu a otáčok sa ďalej uvedeným postupom prepočítajú na skutočné hodnoty a vytvorí sa referenčný cyklus. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 337 2. 1. Skutočná hodnota otáčok Hodnoty otáčok sa prepočítajú z normalizovaných na skutočné pomocou nasledujúcej rovnice: Skutočná hodnota otáčok = % otáčok(referenčné otáčky — otáčky voľnobehu) 100 + otáčky voľnobehu Referenčné otáčky (nref) zodpovedajú 100 % hodnotám otáčok určeným v časovom priebehu dynamome- tra v dodatku 3. Sú definované takto (pozri obrázok 1 v prílohe I): nref = nlo + 95% *(nhi–nlo) kde nhi a nlo sú určené buď podľa prílohy I, bod 2, alebo podľa prílohy III, dodatok 1, bod 1. 1. 2. 2. Skutočná hodnota krútiaceho momentu Krútiaci moment sa normalizuje vzhľadom na maximálny krútiaci moment pri príslušných otáčkach. Hod- noty krútiaceho momentu referenčného cyklu sa prepočítajú z normalizovaných na skutočné hodnoty pomocou mapovacej krivky určenej podľa bodu 1. 3 takto: Skutočná hodnota krútiaceho momentu = % krútiaceho momentu * maximálny krútiaci moment 100 pre príslušnú skutočnú hodnotu otáčok určenú v bode 2. 1. Záporné hodnoty krútiaceho momentu v motorických bodoch („m“) sa na účely vytvorenia referenčného cyklu prevedú na skutočné hodnoty prepočítané z normalizovaných hodnôt každým z týchto spôsobov: — záporných 40 % kladného krútiaceho momentu, ktorý je k dispozícii pri združenej hodnote otáčok, — mapovanie záporného krútiaceho momentu, ktorý je potrebný na rozbehnutie motora z minimálnych mapovacích otáčok na maximálne mapovacie otáčky, — určenie záporného krútiaceho momentu, ktorý je potrebný na beh motora pri otáčkach voľnobehu a pri referenčných otáčkach, a linerárna interpolácia medzi týmito dvomi bodmi. 2. 3. Príklad postupu určenia skutočných hodnôt Ako príklad sa prepočítajú normalizované hodnoty ďalej uvedeného skúšobného bodu na skutočné hod- noty: % otáčok = 43 % krútiaceho momentu = 82 Sú zadané tieto hodnoty: referenčné otáčky = 2 200 min-1 otáčky voľnobehu = 600 min-1 výsledné hodnoty sú: Skutočná hodnota otáčok = 43*(2200–600) 100 + 600 = 1288min -1 Skutočná hodnota krútiaceho momentu = 82*700 100 = 574 Nm pričom maximálna hodnota krútiaceho momentu odčítaná z mapovacej krivky pri 1 288 min-1 je 700 Nm. 3. PRIEBEH EMISNEJ SKÚŠKY Na žiadosť výrobcu je možné kvôli kondicionovaniu motora a výfukového systému pred začiatkom mera- cieho cyklu vykonať imitačnú skúšku. Motory poháňané zemným plynom a skvapalneným ropným plynom sa zabehnú v rámci výkonu skúšky ETC. Motor musí bežať minimálne počas dvoch cyklov skúšky ETC a dovtedy, kým sa nedosiahne stav, pri ktorom emisie CO počas jedného cyklu ETC neprevyšujú emisie CO namerané počas predchádzajúceho cyklu ETC o viac než 10 %. 338 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 3. 1. Príprava vzorkovacích filtrov (iba dieselové motory) Najmenej hodinu pred začiatkom skúšky sa musí každý filter (dvojica filtrov) vložiť do uzavretej, ale neutes- nenej Petriho misky a položiť do váhovej komory kvôli stabilizácii. Na konci stabilizačnej doby sa každý filter (dvojica filtrov) odváži a zaznamená sa hmotnosť obalu. Filter (dvojica filtrov) sa potom uloží do uza- vretej Petriho misky alebo utesneného držiaka filtrov až do doby, keď bude potrebný pri výkone skúšky. Ak sa filter (dvojica filtrov) nepoužije do ôsmich hodín od vybratia z váhovej komory, musí sa pred pou- žitím znova kondicionovať a odvážiť. 3. 2. Inštalácia meracích zariadení Podľa potreby sa inštaluje prístrojové vybavenie a vzorkovacie sondy. Koncová rúra sa pripojí k plnoprie- tokovému zrieďovaciemu systému. 3. 3. Spustenie zrieďovacieho systému a motora Zrieďovací systém a motor sa spustia a zohrievajú sa dovtedy, kým sa všetky teploty a tlaky nestabilizujú na úrovni zodpovedajúcej maximálnemu výkonu podľa odporúčania výrobcu a v súlade s dobrou inži- nierskou praxou. 3. 4. Spustenie vzorkovacieho systému tuhých znečisťujúcich látok (iba dieselové motory) Vzorkovací systém tuhých znečisťujúcich látok sa spustí a nechá sa bežať do obtoku (by-pass). Úroveň tuhých znečisťujúcich látok na pozadí zrieďovacieho vzduchu je možné určiť tak, že zrieďovací vzduch sa nechá prechádzať filtrami tuhých znečisťujúcich látok. Ak sa používa filtrovaný zrieďovací vzduch, môže sa urobiť jedno meranie pred skúškou alebo po skúške. Ak sa zrieďovací vzduch nefiltruje, je možné robiť merania na začiatku a na konci skúšobného cyklu a vypočítať priemery nameraných hodnôt. 3. 5. Úprava zrieďovacieho pomeru Nastaví sa celkový prietok zriedeného výfukového plynu tak, aby bola vylúčená kondenzácia vody v sys- téme a aby bola dosiahnutá maximálna teplota čela filtra 325 K (52 °C) alebo nižšia (pozri príloha V, bod 2. 3. 1, DT). 3. 6. Kontrola analyzátorov Emisné analyzátory musia byť nastavené na nulu a musia mať nastavený rozsah. Ak sa používajú vzorko- vacie vaky, musia sa vyčerpať. 3. 7. Postup spustenia motora Stabilizovaný motor sa uvedie do činnosti v súlade s postupom spustenia, ktorý odporúča výrobca v prí- ručke vlastníka, a použije sa vyrábaný štartovací motor alebo dynamometer. Ďalšou možnosťou je začatie skúšky priamo od fázy kondicionovania motora bez jeho vypnutia, a to po dosiahnutí voľnobežných otá- čok. 3. 8. Skúšobný cyklus 3. 8. 1. Postupnosť výkonu skúšky Postupnosť skúšky sa začne vykonávať vtedy, keď motor dosiahne otáčky voľnobehu. Skúška sa musí vyko- návať podľa referenčného cyklu stanoveného v bode 2 tejto prílohy. Príkazy so žiadanými hodnotami otá- čok a krútiaceho momentu motora sa musia vydávať s frekvenciou 5 Hz (odporúčaná hodnota je 10 Hz) alebo vyššou. V priebehu skúšobného cyklu sa musia najmenej raz za sekundu zaznamenávať hodnoty otá- čok a krútiaceho momentu motora merané v spätnej väzbe a tieto signály môžu byť elektronicky filtro- vané. 3. 8. 2. Odozva analyzátorov Ak sa cyklus začína priamo od predbežného kondicionovania, meracie zariadenia sa musia spustiť do čin- nosti so spustením motora alebo so začiatkom skúšobnej postupnosti a súčasne sa musí: — začať so zberom alebo analýzou zrieďovacieho vzduchu, — začať so zberom alebo analýzou zriedeného výfukového plynu, — začať merať množstvo zriedeného výfukového plynu (CVS) a požadované teploty a tlaky, — začať zaznamenávať spätnoväzbové údaje o otáčkach a krútiacom momente z dynamometra. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 339 Koncentrácie uhľovodíkov a NOx sa merajú priebežne v zrieďovacom tuneli s frekvenciou 2 Hz. Priemerné koncentrácie sa určujú integráciou signálov z analyzátorov počas skúšobného cyklu. Doba odozvy sys- tému nesmie byť väčšia než 20 sekúnd a musí byť koordinovaná s kolísaním prietoku CVS a, ak treba, aj s ofsetmi doby odberu vzoriek/skúšobného cyklu. Koncentrácie CO, CO2, NMHC a CH4 sa určujú integrá- ciou alebo analýzou koncentrácií v plyne nazberanom do vzorkovacieho vaku počas cyklu. Koncentrácie plynných znečisťujúcich látok v zrieďovacom vzduchu sa určujú integráciou alebo zberom do vaku kvôli určovaniu koncentrácií pozadia. Všetky ostatné hodnoty sa zaznamenávajú rýchlosťou najmenej jedno meranie za sekundu (1 Hz). 3. 8. 3. Vzorkovanie tuhých znečisťujúcich látok (iba dieselové motory) Ak sa cyklus začína priamo od predbežného kondicionovania, pri spustení motora alebo na začiatku skú- šobnej postupnosti sa systém musí prepnúť z režimu práce do obtoku do režimu zberu tuhých znečisťu- júcich látok. Ak sa nevyužíva kompenzácia prietoku, musí sa vzorkovacie čerpadlo (čerpadlá) nastaviť tak, aby sa prie- tok vzorkovacou sondou alebo prenosovou trubkou udržiaval na hodnote v rozmedzí ± 5 % od nastave- ného prietoku. Ak sa používa kompenzácia prietoku (t. j. proporcionálna regulácia prietoku vzorky), musí sa preukázať, že pomer prietoku hlavným tunelom k prietoku vzorky tuhých znečisťujúcich látok sa nemení o viac než ± 5 % od jeho nastavenej hodnoty (okrem prvých 10 sekúnd vzorkovania). Poznámka: V režime činnosti s dvojitým zrieďovaním je prietok vzorky rovný čistému rozdielu medzi prietokom cez vzorkovacie filtre a prietokom sekundárneho zrieďovacieho vzduchu. Zaznamenáva sa priemerná teplota a tlak na vstupe do prístrojového vybavenia plynomera (plynomerov) alebo merača prietoku plynu. Ak kvôli vysokému zaťaženiu filtra tuhými znečisťujúcimi látkami nie je možné dodržať nastavený prietok počas celého cyklu (v rozmedzí ± 5 %), skúška musí byť vyhlásená za neplatnú. Skúška sa musí vykonať znova pri nižšom prietoku a/alebo s filtrom väčšieho priemeru. 3. 8. 4. Zhasnutie motora Ak motor kdekoľvek v priebehu skúšobného cyklu zhasne, musí sa predbežne kondicionovať, znovu naštartovať a skúška sa musí opakovať. Ak sa v priebehu skúšobného cyklu vyskytne porucha ktoréhokoľ- vek potrebného skúšobného zariadenia, skúška musí byť vyhlásená za neplatnú. 3. 8. 5. Činnosť po skončení skúšky Pri ukončení skúšky sa musí vypnúť meranie objemu zriedeného výfukového plynu a zastaviť prietok plynu do zberných vakov a vzorkovacie čerpadlo tuhých znečisťujúcich látok. V prípade integračného analytic- kého systému musí vzorkovanie pokračovať až do uplynutia dôb odozvy systému. Koncentrácie v zberných vakoch, ak sa používajú, sa musia analyzovať čo najskôr a v každom prípade naj- neskôr 20 minút po skončení skúšobného cyklu. Po skončení emisnej skúšky sa musí pre opakovanú kontrolu analyzátorov použiť nulový plyn a ten istý rozsahový plyn. Skúška sa považuje za prijateľnú, ak je rozdiel medzi výsledkami získanými pred skúškou a po nej menší než 2 % hodnoty rozsahového plynu. Iba v prípade dieselových motorov sa filtre tuhých znečisťujúcich látok musia najneskôr jednu hodinu po skončení skúšky vrátiť do váhovej komory a musia sa kondicionovať v uzavretej, ale neutesnenej Petriho miske najmenej jednu hodinu, ale najviac 80 hodín pred vážením. 3. 9. Overenie skúšobného behu 3. 9. 1. Posun údajov Kvôli minimalizácii účinku posunu údajov v dôsledku časového oneskorenia medzi spätnoväzbovými hod- notami a hodnotami referenčného cyklu je možné celú postupnosť spätnoväzbových signálov otáčok a krútiaceho momentu motora posunúť v čase dopredu alebo ju oneskoriť vzhľadom na referenčnú postup- nosť otáčok a krútiaceho momentu. Ak sú spätnoväzbové signály posunuté, hodnoty otáčok aj krútiaceho momentu sa musia posunúť o rovnaký úsek a v rovnakom smere. 340 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 3. 9. 2. Výpočet práce vykonanej počas cyklu Práca vykonaná počas skutočného cyklu Wact (kWh) sa vypočíta pomocou každej dvojice zaznamenaných spätnoväzbových hodnôt otáčok a krútiaceho momentu motora. Robí sa to po tom, ako došlo k akému- koľvek posunu spätnoväzbových údajov, ak je táto voliteľná možnosť vybraná. Práca vykonaná počas sku- točného cyklu Wact sa používa pre porovnanie s prácou vykonanou počas referenčného cyklu Wref a pri výpočte emisií špecifických pre brzdenie (pozri body 4. 4 a 5. 2). Rovnaká metodika sa používa pre integ- rovanie referenčného aj skutočného výkonu motora. Ak treba určiť hodnoty medzi susednými referenč- nými hodnotami alebo susednými nameranými hodnotami, použije sa lineárna interpolácia. Pri integrovaní práce vykonanej počas referenčného cyklu a práce vykonanej počas skutočného cyklu sa všetky záporné hodnoty krútiaceho momentu nastavia na nulu a zahrnú sa do výpočtu. Ak sa integrácia vykonáva pri nižšej frekvencii ako 5 Hz a ak sa v priebehu daného časového segmentu zmení hodnota krú- tiaceho momentu z kladnej na zápornú alebo zo zápornej na kladnú, záporná časť sa zahrnie do výpočtu a nastaví sa na nulu. Kladná časť sa zahrnie do integrovanej hodnoty. Wact musí byť medzi – 15 % a + 5 % Wref 3. 9. 3. Validačné štatistické údaje o skúšobnom cykle Pre otáčky, krútiaci moment a výkon motora sa robí lineárna regresia zo spätnoväzbových hodnôt na refe- renčné hodnoty. Linerárna regresia sa robí potom, ako došlo k akémukoľvek posunu spätnoväzbových údajov, ak je táto voliteľná možnosť vybraná. Používa sa metóda najmenších štvorcov, pričom rovnica naj- lepšieho vyrovnania má tento tvar: kde: y = spätnoväzbová (skutočná) hodnota otáčok (min−1), krútiaceho momentu (Nm) alebo výkonu (kW) y = mx + b m = sklon regresnej priamky x = referenčná hodnota otáčok (min−1), krútiaceho momentu (Nm) alebo výkonu (kW) b = úsek regresnej priamky na osi y Pre každú regresnú priamku sa vypočíta štandardná odchýlka odhadu (SE) y na x a koeficient určenia (r2). Odporúča sa vykonať túto analýzu pri frekvencii 1 Hz. Z výpočtu validačných štatistických údajov o krú- tiacom momente a výkone za príslušný cyklus sa vynechajú všetky záporné referenčné hodnoty krútia- ceho momentu a s nimi spojené spätnoväzbové hodnoty. Na to, aby sa skúška považovala za platnú, musia byť splnené kritériá uvedené v tabuľke 6. Tabuľka 6 Tolerancie regresnej priamky Otáčky Krútiaci moment Výkon Štandardná odchýlka odhadu (SE) Y na X maximálne 100 min−1 maximálne 13 % maxi- krútiaceho málneho motora momentu podľa mapy výkonu maximálne 8 % maxi- málneho výkonu podľa mapy motora výkonu Sklon regresnej priamky, m 0,95 až 1,03 0,83 — 1,03 0,89 — 1,03 Koeficient určenia, r2 min. 0,9700 minimálne 0,8800 minimálne 0,9100 Úsek regresnej priamky na osi Y, b ± 50 min−1 ± 20 Nm alebo ± 2 % maximálneho krútia- ceho momentu podľa tohto, ktorá hodnota je väčšia ± 4 kW alebo ± 2 % výkonu maximálneho podľa tohto, ktorá hod- nota je väčšia Vyradiť body z regresných analýz je dovolené v prípadoch uvedených v tabuľke 7. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 341 Tabuľka 7 Dovolené prípady vyradenia bodov z regresnej analýzy Podmienky Body, ktoré je možné vyradiť Plné zaťaženie a spätnoväzobná hodnota krútiaceho momentu < referenčná hodnota krútiaceho momentu Bez zaťaženia, nie je to bod otáčok voľnobehu a spätnoväzobná hodnota krútiaceho momentu > referenčná hodnota krútiaceho momentu Bez zaťaženia/uzavretá škrtiaca klapka, bod otáčok voľnobehu a otáčky > referenčná hodnota otáčok voľnobehu Krútiaci moment a/alebo výkon Krútiaci moment a/alebo výkon Otáčky a/alebo výkon 4. VÝPOČET EMISIÍ PLYNNÝCH ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK 4. 1. Určenie prietoku zriedeného výfukového plynu Celkové pretečené množstvo zriedeného výfukového plynu za skúšobný cyklus (kg/skúška) sa vypočíta z hodnôt nameraných počas cyklu a zodpovedajúcich kalibračných údajov o zariadení na meranie prete- čeného množstva (V0 pre PDP alebo KV pre CFV, sú určené v prílohe III, dodatok 5, bod 2). Ak sa teplota zriedeného výfukového plynu udržiava počas cyklu na konštantnej hodnote pomocou tepelného výmen- níka (± 6 K pre systém PDP-CVS, ± 11 K pre systém CFV-CVS, pozri prílohu V, bod 2. 3), použijú sa tieto vzorce: Pre systém PDP-CFV: kde: MTOTW = 1,293*V0*Np*(pB–p1)*273/(101,3* T) MTOTW = hmotnosť zriedeného výfukového plynu na mokrom základe za celý cyklus (kg) V0 Np pB p1 T = objem plynu prečerpaného na otáčku v skúšobných podmienkach (m3/otáčka) = celkový počet otáčok čerpadla za celú skúšku = atmosférický tlak v skúšobnej komore (kPa) = pokles tlaku pod hodnotu atmosférického tlaku na vstupe čerpadla (kPa) = priemerná teplota zriedeného výfukového plynu na vstupe čerpadla počas cyklu (K) Pre systém CFV-CVS: kde: MTOTW = 1,293*t *KV*pA/T 0,5 MTOTW = hmotnosť zriedeného výfukového plynu na mokrom základe za celý cyklus (kg) t KV pA T = čas cyklu (s) = koeficient kalibrácie kritického prietoku Venturiho trubicou pre štandardné podmienky = absolútny tlak na vstupe do Venturiho trubice (kPa) = absolútna teplota na vstupe do Venturiho trubice (K) Ak sa používa systém s kompenzáciou prietoku (t. j. bez tepelného výmenníka), počítajú sa okamžité hod- noty hmotnosti emisií a integrujú sa počas cyklu. V tomto prípade sa okamžitá hmotnosť zriedeného výfu- kového plynu vypočíta takto: Pre systém PDP-CFV: kde: MTOTW,i = 1,293*V0*Np,i*(pB–p1)*273/(101,3* T) MTOTW, i = okamžitá hodnota hmotnosti zriedeného výfukového plynu na mokrom základe (kg) Np, i = celkový počet otáčok čerpadla za časový interval 342 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Pre systém CFV-CVS: kde: MTOTW,i = 1,293*Δti*Kv*pA/T 0,5 MTOTW, i = okamžitá hodnota hmotnosti zriedeného výfukového plynu na mokrom základe (kg) Dti = časový interval (s) Ak celková hmotnosť vzorky tuhých (MSAM) a plynných znečisťujúcich látok prekročí 0,5 % celkového pre- tečeného množstva CVS (MTOTW), pretečené množstvo CVS sa musí korigovať na MSAM alebo sa prete- čené množstvo vzorky tuhých znečisťujúcich látok vráti do CVS pred zariadením na meranie toku (PDP alebo CFV). 4. 2. Korekcia koncentrácie NOx na vlhkosť Keďže emisie NOx závisia od podmienok okolitého vzduchu, koncentrácia NOx sa musí korigovať na vlh- kosť okolitého vzduchu pomocou faktorov daných nasledujúcimi vzorcami: a) pre dieselové motory: b) pre plynové motory: kde: KH,D = 1 1–0,0182*(Ha–10,71) KH,G = 1 1–0,0329*(Ha–10,71) Ha = absolútna vlhkosť nasávaného vzduchu, voda na kg suchého vzduchu, pričom: kde: Ra pa pB Ha = 6,220*Ra*pa -2 pB–pa*Ra*10 = relatívna vlhkosť nasávaného vzduchu (%) = tlak nasýtených pár nasávaného vzduchu (kPa) = celkový barometrický tlak (kPa) 4. 3. Výpočet hmotnostného prietoku emisií 4. 3. 1. Systémy s konštantným hmotnostným prietokom Pre systémy vybavené tepelným výmenníkom sa hmotnosť znečisťujúcich látok (g/skúška) určuje z nasle- dujúcich rovníc: (1) Oxmass=0,001587*NOxconc*KH,D*MTOTW (dieselové motory) (2) NOxmass=0,001587*NOxconc*KH,G*MTOTW (plynové motory) (3) COmass=0,000966*COconc*MTOTW (4) HCmass=0,000479*HCconc*MTOTW′ (dieselové motory) (5) HCmass=0,000502*HCconc*MTOTW′ (otory poháňané skvapalneným ropným plynom) (7) CH4mass=0,000552*CH4conc*MTOTW (motory poháňané zemným plynom) kde: NOx conc, COconc, HCconc(1) , NMHCconc = priemerné koncantrácie korigované na pozadie počas cyklu z integrácie (povinná pre NOx a HC) alebo z mera- nia pomocou vaku, ppm MTOTW = celková hmotnosť zriedeného výfukového plynu počas cyklu určená v bode 4. 1, (kg) KH, D KH, G = faktor korekcie na vlhkosť pre dieselové motory určený v bode 4. 2 = faktor korekcie na vlhkosť pre plynové motory určený v bode 4. 2 (1) Založené na ekvivalente C1. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 343 Koncentrácie merané na suchom základe sa prevedú na mokrý základ v súlade s prílohou III, dodatok 1, bod 4. 2. Určenie NMHCconc závisí od použitej metódy (pozri príloha III, dodatok 4, bod 3. 3. 4). V obidvoch prípa- doch sa určí koncentrácia CH4 a odčíta sa od koncentrácie uhľovodíkov takto: a) metóda GC b) metóda NMC kde: NMHCconc = HCconc–CH4conc NMHCconc = HC(w/o Cutter)*(1–CEM)–HC(wCutter) CEE–CEM HC(wCutter) = koncentrácia uhľovodíkov v prípade, keď vzorka plynu prúdi cez bezmetánovú oxidačnú jednotku HC(w/o Cutter) = koncentrácia uhľovodíkov v prípade, keď vzorka plynu obteká bezmetánovú oxidačnú jednotku CEM CEE = metánová účinnosť určená podľa prílohy III, dodatok 5, bod 1. 8. 4. 1 = etánová účinnosť určená podľa prílohy III, dodatok 5 bod 1. 8. 4. 2. 4. 3. 1. 1. Ur č e n i e k o n c e n t r á c i í k o r i g o v a n ý c h n a p o z a d i e Priemerné koncentrácie pozadia plynných znečisťujúcich látok v zrieďovacom vzduchu sa odčítajú od nameraných koncentrácií a získajú sa čisté koncentrácie týchto znečisťujúcich látok. Priemerné hodnoty koncentrácií pozadia je možné určiť metódou vzorkovania s pomocou vaku alebo spojitým meraním s integráciou. Použije sa tento vzorec: conc = conce–concd*(1–(1/DF)) , kde: conc = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky v zriedenom výfukovom plyne, korigovaná o množ- stvo príslušnej znečisťujúcej látky obsiahnuté v zrieďovacom vzduchu (ppm) conce = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky nameraná v zriedenom výfukovom plyne (ppm) concd = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky nameraná v zrieďovacom vzduchu (ppm) DF = zrieďovací faktor Zrieďovací faktor sa vypočíta takto: a) pre dieselové motory a motory poháňané skvapalneným ropným plynom: DF = FS -4 CO2,conce+(HCconce+ COconce)*10 b) pre plynové motory poháňané zemným plynom: DF = FS -4 CO2,conce+(NMHCconce+ COconce)*10 kde: = koncentrácia uhľovodíkov v zriedenom výfukovom plyne (ppm C1) CO2, conce = koncentrácia CO2 v zriedenom výfukovom plyne (obj. %) HCconce NMHCconce = koncentrácia uhľovodíkov neobsahujúcich metán v zriedenom výfukovom plyne (ppm C1) COconce FS = koncentrácia oxidu uhoľnatého v zriedenom výfukovom plyne (ppm) = stechiometrický faktor Koncentrácie namerané na suchom základe sa prevedú na mokrý základ v súlade s prílohou III, dodatok 1, bod 4. 2. Stechiometrický faktor sa vypočíta takto: FS = 100* χ χ + y 2 +3,76*(χ + y 4) 344 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 kde: x, y = zloženie paliva CxHy Alternatívne, ak zloženie paliva nie je známe, je možné použiť tieto stechiometrické faktory: FS (motorová nafta) = 13,4 FS (skvapalnený ropný plyn) = 11,6 FS (zemný plyn) = 9,5 4. 3. 2. Systémy s kompenzáciou prietoku Pre systémy bez tepelného výmenníka sa hmotnosť znečisťujúcich látok (g/skúška) určuje výpočtom okam- žitých hmotností emisií a integráciou okamžitých hodnôt počas cyklu. Aj korekcia na pozadie sa uplat- ňuje priamo na okamžité hodnoty koncentrácie. Používajú sa tieto vzorce: n (1) NOxmass=∑ i=1 n (MTOTW,i*NOxconce,i*0,001587*KH,D)–(MTOTW*NOxconcd*(1–1/DF)*0,001587*KH,D)(diesel engines) (2) NOxmass=∑ (MTOTW,i*NOxconce,i*0,001587*KH,G)–(MTOTW*NOxconcd*(1–1/DF)*0,001587*KH,G)(gas engines) i=1 n (3) COmass=∑ (MTOTW,i*COconce,i*0,000966)–(MTOTW*COconcd*(1–1/DF)*0,000966) i=1 n (4) HCmass=∑ (MTOTW,i*HCconce,i*0,000479)–(MTOTW*HCconcd*(1–1/DF)*0,000479)(diesel engines) i=1 n (5) HCmass=∑ (MTOTW,i*HCconce,i*0,000502)–(MTOTW*HCconcd*(1–1/DF)*0,000502)(LPG engines) i=1 n (6) NMHCmass=∑ (MTOTW,i*NMHCconce,i*0,000516)–(MTOTW*NMHCconcd*(1–1/DF)*0,000516)(NG engines) i=1 n (7) CH4mass=∑ i=1 (MTOTW,i*CH4conce,i*0,000552)–(MTOTW*CH4concd*(1–1/DF)*0,000552)(NG engines) kde: conce concd = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky meraná v zriedenom výfukovom plyne (ppm); = koncentrácia príslušnej znečisťujúcej látky meraná v zrieďovacom vzduchu (ppm); MTOTW, i = okamžitá hodnota hmotnosti zriedeného výfukového plynu (pozri bod 4. 1) (kg); MTOTW = celková hmotnosť zriedeného výfukového plynu za celý cyklus (pozri bod 4. 1) (kg); KH, D KH, G = faktor korekcie na vlhkosť pre dieselové motory určený v bode 4. 2; = faktor korekcie na vlhkosť pre plynové motory určený v bode 4. 2; DF = zrieďovací faktor určený v bode 4. 3. 1. 1. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 345 4. 4. Výpočet merných emisií Emisie (g/kWh) sa vypočítajú pre všetky jednotlivé zložky takýmto spôsobom:  = NOxmass/Wact (dieselové a plynové motory); NOx CO = COmass/Wact (dieselové a plynové motory); HC = HCmass/Wact (dieselové motory a plynové a motory poháňané skvapalneným ropným plynom); NMHC = NMHCmass/Wact (plynové motory poháňané zemným plynom);  = CH4mass/Wact (plynové motory poháňané zemným plynom); CH4 kde: Wact = práca vykonaná počas skutočného cyklu určená v bode 3. 9. 2 (kWh). 5. VÝPOČET EMISIÍ TUHÝCH ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK (IBA PRE DIESELOVÉ MOTORY) 5. 1. Výpočet hmotnostného prietoku Hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok (g/skúška) sa vypočíta takto: PTmass = Mf MSAM * MTOTW 1000 kde: Mf = hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok vo vzorkách odobraných počas celého cyklu (mg) MTOTW = celková hmotnosť zriedeného výfukového plynu za celý cyklus určená v bode 4. 1 (kg) MSAM = hmotnosť zriedeného výfukového plynu odobratého zo zrieďovacieho tunela kvôli zberu tuhých znečisťujúcich látok (kg); pričom: Mf = Mf, p + Mf, b ak sa váži samostatne (mg) Mf, p = hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok zachytených na primárnom filtri (mg) Mf, b = hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok zachytených na záložnom filtri (mg) Ak sa používa systém s dvojitým zrieďovaním, hmotnosť sekundárneho zrieďovacieho vzduchu sa odčíta od celkovej hmotnosti dvojnásobne zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez vzorkovacie filtre tuhých znečisťujúcich látok. kde: MSAM = MTOT–MSEC MTOT = hmotnosť dvojnásobne zriedeného výfukového plynu, ktorý prešiel cez vzorkovacie filtre tuhých znečisťujúcich látok (kg); MSEC = hmotnosť sekundárneho zrieďovacieho vzduchu (kg). Ak sa úroveň pozadia tuhých znečisťujúcich látok v zrieďovacom vzduchu určuje v súlade s bodom 3. 4, je možné korigovať hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok na pozadie. V tomto prípade sa hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok (g/skúška) vypočíta takto: PTmass =[ Mf MSAM –( Md MDIL *(1– 1 DF))]* MTOTW 1000 kde: Mf, MSAM,MTOTW = pozri vyššie MDIL = hmotnosť primárneho zrieďovacieho vzduchu, ktorý prešiel vzorkovacím zariadením tuhých zne- čisťujúcich látok pozadia (kg) Md = hmotnosť zachytených tuhých znečisťujúcich látok pozadia primárneho zrieďovacieho vzduchu (mg) DF = zrieďovací faktor určený v bode 4. 3. 1. 1 346 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 5. 2. VÝPOČET MERNÝCH EMISIÍ EMisie tuhých znečisťujúcich látok (g/kWh) sa vypočítajú takýmto spôsobom: kde: Wact = práca vykonaná počas skutočného cyklu určená v bode 3. 9. 2 (kWh). PT = PTmass/Wact 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 347 Dodatok 3 ČASOVÝ PRIEBEH ČINNOSTI DYNAMOMETRA MOTORA POČAS SKÚŠKY ETC Čas Normalizované otáčky s 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 % 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0,1 23,1 12,6 21,8 19,7 54,6 71,3 55,9 72 86,7 51,7 53,4 34,2 45,5 54,6 64,5 71,7 79,4 89,7 57,4 59,7 90,1 82,9 51,3 28,5 29,3 26,7 20,4 14,1 6,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 25,5 Normalizovaný krútiaci moment % 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1,5 21,5 28,5 71 76,8 80,9 4,9 18,1 85,4 61,8 0 48,9 87,6 92,7 99,5 96,8 85,4 54,8 99,4 0 30,6 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 11,1 Čas s 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114 115 116 117 118 119 120 121 122 123 124 Normalizované otáčky % 28,5 32 4 34,5 64,1 58 50,3 66,4 81,4 88,7 52,5 46,4 48,6 55,2 62,3 68,4 74,5 38 41,8 47,1 52,5 56,9 58,3 56,2 52 43,3 36,1 27,6 21,1 8 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 11,6 0 27,2 17 36 59,7 80,8 49,7 65,6 78,6 64,9 44,3 51,4 58,1 69,3 72 72,1 Normalizovaný krútiaci moment % 20,9 73,9 82,3 80,4 86 0 83,4 99,1 99,6 73,4 0 58,5 90,9 99,4 99 91,5 73,7 0 89,6 99,2 99,8 80,8 11,8 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 14,8 0 74,8 76,9 78 86 17,9 0 86 72,2 „m“ „m“ 83,4 97 99,3 20,8 „m“ Čas s 125 126 127 128 129 130 131 132 133 134 135 136 137 138 139 140 141 142 143 144 145 146 147 148 149 150 151 152 153 154 155 156 157 158 159 160 161 62 163 164 165 166 167 168 169 170 171 172 173 174 175 176 177 178 179 180 181 182 183 184 185 186 Normalizované otáčky % 65,3 64 59,7 52,8 45,9 38,7 32,4 27 21,7 19,1 34,7 16,4 0 1,2 30,1 30 54,4 77,2 58,1 45 68,7 85,7 60,2 59,4 72,7 79,9 44,3 41,5 56,2 65,7 74,4 54,4 47,9 54,5 62,7 62,3 46,2 44,3 48,2 51 50 49,2 49,3 49,9 51,6 49,7 48,5 50,3 51,1 54,6 56,6 58 53,6 40,8 32,9 26,3 20,9 10 0 0 0 0 Normalizovaný krútiaci moment % „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 0,4 14 48,6 11,2 2,1 19,3 73,9 74,4 55,6 0 82,1 98,1 67,2 0 98 99,6 45 0 84,4 98,2 99,1 84,7 0 89,7 99,5 96,8 0 54,2 83,2 13,3 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 72,5 84,5 64,8 76,5 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 0 0 0 0 0 348 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Čas s 187 188 189 190 191 192 193 194 195 196 197 198 199 200 201 202 203 204 205 206 207 208 209 210 211 212 213 214 215 216 217 218 219 220 221 222 223 224 225 226 227 228 229 230 231 232 233 234 235 236 237 238 239 240 241 242 243 244 245 246 247 248 249 250 251 252 253 254 Normalizované otáčky % 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 21,2 30,8 5,9 34,6 59,9 84,3 68,7 43,6 41,5 49,9 60,8 70,2 81,1 49,2 56 56,2 61,7 69,2 74,1 72,4 71,3 71,2 67,1 65,5 64,4 62,9 62,2 62,9 58,8 56,9 Normalizovaný krútiaci moment % 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 62,7 75,1 82,7 80,3 87 86,2 „m“ „m“ 85,4 94,3 99 99,4 92,4 0 86,2 99,3 99 99,3 99,8 8,4 0 9,1 „m“ „m“ „m“ 25,6 35,6 24,4 „m“ „m“ Čas s 255 256 257 258 259 260 261 262 263 264 265 266 267 268 269 270 271 272 273 274 275 276 277 278 279 280 281 282 283 284 285 286 287 288 289 290 291 292 293 294 295 296 297 298 299 300 301 302 303 304 305 306 307 308 309 310 311 312 313 314 315 316 317 318 319 320 321 322 Normalizované otáčky % 54,5 51,7 56,2 59,5 65,5 71,2 76,6 79 52,9 53,1 59 62,2 65 69 69,9 70,6 68,9 69,8 69,6 65,7 67,1 66,7 65,6 64,5 62,9 59,3 54,1 51,3 47,9 43,6 39,4 34,7 29,8 20,9 36,9 35,5 20,9 49,7 42,5 32 23,6 19,1 15,7 25,1 34,5 44,1 52,8 63,6 73,6 62,2 29,2 46,4 47,3 47,2 47,9 47,8 49,2 52,7 57,4 61,8 66,4 65,8 59 50,7 41,8 34,7 28,7 25,2 Normalizovaný krútiaci moment % „m“ 17 78,7 94,7 99,1 99,5 99,9 0 97,5 99,7 99,1 99 99,1 83,1 28,4 12,5 8,4 9,1 7 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 73,4 „m“ „m“ „m“ 11,9 „m“ „m“ „m“ 0 73,5 76,8 81,4 87,4 98,6 99 99,7 „m“ „m“ 22 13,8 12,5 11,5 35,5 83,3 96,4 99,2 99 60,9 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ Čas s 323 324 325 326 327 328 329 330 331 332 333 334 335 336 337 338 339 340 341 342 343 344 345 346 347 348 349 350 351 352 353 354 355 356 357 358 359 360 361 362 363 364 365 366 367 368 369 370 371 372 373 374 375 376 377 378 379 380 381 382 383 384 385 386 387 388 389 390 Normalizované otáčky % 43 38,7 48,1 40,3 42,4 46,4 46,9 46,1 45,7 45,5 46,4 51,3 51,3 53,2 53,9 53,4 53,8 50,6 47,8 41,6 38,7 35,9 34,6 34,8 35,9 38,8 41,5 47,1 53,1 46,4 42,5 43,6 47,1 54,1 62,9 72,6 82,4 88 46,4 53,4 58,4 61,5 64,8 68,1 73,4 73,3 73,5 68,3 45,4 47,2 44,5 47,8 46,8 46,9 46,8 46,1 46,1 45,5 44,7 43,8 41 41,1 38 35,9 33,5 53,1 48,3 49,9 Normalizovaný krútiaci moment % 24,8 0 31,9 61 52,1 47,7 30,7 23,1 23,2 31,9 73,6 60,7 51,1 46,8 50 52,1 45,7 22,1 26 17,8 29,8 71,6 47,3 80,3 87,2 90,8 94,7 99,2 99,7 0 0,7 58,6 87,5 99,5 99 99,6 99,5 99,4 0 95,2 99,2 99 99 99,2 99,7 29,8 14,6 0 49,9 75,7 9 10,3 15,9 12,7 8,9 6,2 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 6,4 6,3 0,3 0 48,9 „m“ „m“ 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 349 Čas s 391 392 393 394 395 396 397 398 399 400 401 402 403 404 405 406 407 408 409 410 411 412 413 414 415 416 417 418 419 420 421 422 423 424 425 426 427 428 429 430 431 432 433 434 435 436 437 438 439 440 441 442 443 444 445 446 447 448 449 450 451 452 453 454 455 456 457 458 Normalizované otáčky % 48 45,3 41,6 44,3 44,3 43,4 44,3 43 42,2 42,7 45 43,6 42,2 44,8 43,4 45 42,2 61,2 56,3 59,7 62,3 67,9 69,5 73,1 77,7 79,7 82,5 85,3 86,6 89,4 62,2 52,7 50,2 49,3 52,2 51,3 51,3 51,1 51,1 51,8 51,3 51,1 51,3 52,3 52,9 53,8 51,7 53,5 52 51,7 53,2 54,2 55,2 53,8 53,1 55 57 61,5 59,4 59 57,3 64,1 70,9 58 41,5 44,1 46,8 47,2 Normalizovaný krútiaci moment % „m“ „m“ 3,1 79 89,5 98,8 98,9 98,8 98,8 98,8 99 98,9 98,8 99 98,8 99 54,3 31,9 72,3 99,1 99 99,2 99,3 99,7 99,8 99,7 99,5 99,4 99,4 99,4 0 96,4 99,8 99,6 99,8 100 100 100 100 99,9 100 100 100 99,8 99,7 99,6 99,9 99,6 99,8 99,9 99,7 99,5 99,4 99,6 99,7 99,4 99,2 99 5,7 0 59,8 99 90,5 0 59,8 92,6 99,2 99,3 Čas s 459 460 461 462 463 464 465 466 467 468 469 470 471 472 473 474 475 476 477 478 479 480 481 482 483 484 485 486 487 488 489 490 491 492 493 494 495 496 497 498 499 500 501 502 503 504 505 506 507 508 509 510 511 512 513 514 515 516 517 518 519 520 521 522 523 524 525 526 Normalizované otáčky % 51 53,2 53,1 55,9 53,9 52,5 51,7 51,5 52,8 54,9 57,3 60,7 62,4 60,1 53,2 44 35,2 30,5 26,5 22,5 20,4 19,1 19,1 13,4 6,7 3,2 14,3 34,1 23,9 31,7 32,1 35,9 36,6 38,7 38,4 39,4 39,7 40,5 40,8 39,7 39,2 38,7 32,7 30,1 21,9 12,8 0 0 0 0 0 0 0 0 0 30,5 19,7 16,3 27,2 21,7 29,7 36,6 61,3 40,8 36,6 39,4 51,3 58,5 Normalizovaný krútiaci moment % 100 99,7 99,7 53,1 13,9 „m“ „m“ 52,2 80 95 99,2 99,1 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 63,8 0 75,7 79,2 19,4 5,8 0,8 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 25,6 56,9 45,1 4,6 1,3 28,6 73,7 59,5 0 27,8 80,4 88,9 11,1 Čas s 527 528 529 530 531 532 533 534 535 536 537 538 539 540 541 542 543 544 545 546 547 548 549 550 551 552 553 554 555 556 557 558 559 560 561 562 563 564 565 566 567 568 569 570 571 572 573 574 575 576 577 578 579 580 581 582 583 584 585 586 587 588 589 590 591 592 593 594 Normalizované otáčky % 60,7 54,5 51,3 45,5 40,8 38,9 36,6 36,1 44,8 51,6 59,1 66 75,1 81 39,1 53,8 59,7 64,8 70,6 72,6 72 68,9 67,7 66,8 64,3 64,9 63,6 63 64,4 63 63,6 63,3 60,1 61 59,7 58,7 56 53,9 52,1 49,9 46,4 43,6 40,8 37,5 27,8 17,1 12,2 11,5 8,7 8 5,3 4 3,9 0 0 0 0 0 0 0 8,7 16,2 23,6 21,1 23,6 46,2 68,4 58,7 Normalizovaný krútiaci moment % „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 72,7 78,9 91,1 99,1 99,1 99,9 8 0 89,7 99,1 99 96,1 19,6 6,3 0,1 „m“ „m“ 16,9 7 12,5 7,7 38,2 11,8 0 5 9,1 8,4 0,9 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 0,6 0,9 1,1 0,5 0,9 0,2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 22,8 49,4 56 56,1 56 68,8 61,2 „m“ 350 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Čas s 595 596 597 598 599 600 601 602 603 604 605 606 607 608 609 610 611 612 613 614 615 616 617 618 619 620 621 622 623 624 625 626 627 628 629 630 631 632 633 634 635 636 637 638 639 640 641 642 643 644 645 646 647 648 649 650 651 652 653 654 655 656 657 658 659 660 661 662 Normalizované otáčky % 31,6 19,9 32,9 43 57,4 72,1 53 48,1 56,2 65,4 72,9 67,5 39 41,9 44,1 46,8 48,7 50,5 52,5 51 50 49,1 47 43,1 39,2 40,6 41,8 44,4 48,1 53,8 58,6 63,6 68,5 72,2 77,1 57,8 60,3 61,9 63,8 64,7 65,4 65,7 65,6 49,1 50,4 50,5 51 49,4 49,2 48,6 47,5 46,5 46 45,6 47,1 46,2 47,9 49,5 50,6 51 53 54,9 55,7 56 56,1 55,6 55,4 54,9 Normalizovaný krútiaci moment % „m“ 8,8 70,2 79 98,9 73,8 0 86 99 98,9 99,7 „m“ „m“ 38,1 80,4 99,4 99,9 99,7 90,3 1,8 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 0,5 53,4 65,1 67,8 99,2 98,9 98,8 99,2 89,4 0 79,1 98,8 98,8 98,8 98,9 46,5 44,5 3,5 0 73,1 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 11,3 42,8 83 99,3 99,7 99,9 99,7 99,6 99,3 99,1 99 99 9,3 „m“ „m“ 51,3 Čas s 663 664 665 666 667 668 669 670 671 672 673 674 675 676 677 678 679 680 681 682 683 684 685 686 687 688 689 690 691 692 693 694 695 696 697 698 699 700 701 702 703 704 705 706 707 708 709 710 711 712 713 714 715 716 717 718 719 720 721 722 723 724 725 726 727 728 729 730 Normalizované otáčky % 54,9 54 53,8 52 50,4 50,6 49,3 50 50,4 51,9 53,6 54,6 56 55,8 58,4 59,9 60,9 63 64,3 64,8 65,9 66,2 65,2 65 63,6 62,4 61,8 59,8 59,2 59,7 61,2 62,2 62,8 63,5 64,7 64,7 65,4 66,1 64,3 64,3 63 62,2 61,6 62,4 62,2 61 58,7 55,5 51,7 49,2 48,8 47,9 46,2 45,6 45,6 45,5 43,8 41,9 41,3 41,4 41,2 41,8 41,8 43,2 45 44,2 43,9 38 Normalizovaný krútiaci moment % 59,8 39,3 „m“ „m“ „m“ 0 41,7 73,2 99,7 99,5 99,3 99,1 99 99 98,9 98,8 98,8 98,8 98,9 64 46,5 28,7 1,8 6,8 53,6 82,5 98,8 98,8 98,8 98,8 98,8 49,4 37,2 46,3 72,3 72,3 77,4 69,3 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 40,4 „m“ „m“ 9,8 34,5 37,1 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 17,4 29 „m“ „m“ 10,7 Čas s 731 732 733 734 735 736 737 738 739 740 741 742 743 744 745 746 747 748 749 750 751 752 753 754 755 756 757 758 759 760 761 762 763 764 765 766 767 768 769 770 771 772 773 774 775 776 777 778 779 780 781 782 783 784 785 786 787 788 789 790 791 792 793 794 795 796 797 798 Normalizované otáčky % 56,8 57,1 52 44,4 40,2 39,2 38,9 39,9 42,3 43,7 45,5 45,6 48,1 49 49,8 49,8 51,9 52,3 53,3 52,9 54,3 55,5 56,7 61,7 64,3 64,7 66,2 49,1 52,1 52,6 52,9 52,3 54,2 55,4 56,1 56,8 57,2 58,6 59,5 61,2 62,1 62,7 62,8 64 63,2 62,4 60,3 58,7 57,2 56,1 56 55,2 54,8 55,7 56,6 58 58,6 58,7 59,3 58,6 60,5 59,2 59,9 59,6 59,9 59,9 60,5 60,3 Normalizovaný krútiaci moment % „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 16,5 73,2 89,8 98,6 98,8 99,1 99,2 99,7 100 99,9 99,9 99,5 99,4 99,3 99,3 99,2 99,1 99 98,8 47,4 1,8 „m“ „m“ 46 61 0 20,4 56,7 59,8 49,2 33,7 96 98,9 98,8 98,8 98,8 98,8 98,8 98,9 46,3 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 9,3 26,3 42,8 47,1 52,4 50,3 20,6 „m“ „m“ „m“ 9,7 9,6 9,6 9,6 6,2 9,6 13,1 20,7 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 351 Čas s 799 800 801 802 803 804 805 806 807 808 809 810 811 812 813 814 815 816 817 818 819 820 821 822 823 824 825 826 827 828 829 830 831 832 833 834 835 836 837 838 839 840 841 842 843 844 845 846 847 848 849 850 851 852 853 854 855 856 857 858 859 860 861 862 863 864 865 866 Normalizované otáčky % 59,9 60,5 61,5 60,9 61,2 62,8 63,4 64,6 64,1 63 62,7 63,5 64,1 64,3 64,1 63,7 62,9 62,4 61,7 59,8 57,4 54,8 54,3 52,9 52,4 50,4 48,6 47,9 46,8 46,9 49,5 50,5 52,3 54,1 56,3 58,7 57,3 59 59,8 60,3 61,2 61,8 62,5 62,4 61,5 63,7 61,9 61,6 60,3 59,2 57,3 52,3 49,3 47,3 46,3 46,8 46,6 44,3 43,1 42,4 41,8 43,8 44,6 46 46,9 47,9 50,2 51,2 Normalizovaný krútiaci moment % 31 42 52,5 51,4 57,7 98,8 96,1 45,5 5 3,2 14,9 35,8 73,3 37,4 21 21 18 32,7 46,2 45,1 43,9 42,8 65,2 62,1 30,6 „m“ „m“ „m“ „m“ 9,4 41,7 37,8 20,4 30,7 41,8 26,5 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 29,7 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 38,8 35,1 „m“ „m“ „m“ 2,1 2,4 68,8 89,2 99,2 99,4 99,7 99,8 99,6 Čas s 867 868 869 870 871 872 873 874 875 876 877 878 879 880 881 882 883 884 885 886 887 888 889 890 891 892 893 894 895 896 897 898 899 900 901 902 903 904 905 906 907 908 909 910 911 912 913 914 915 916 917 918 919 920 921 922 923 924 925 926 927 928 929 930 931 932 933 934 Normalizované otáčky % 52,3 53 54,2 55,5 56,7 57,3 58 60,5 60,2 60,3 60,5 61,4 60,3 60,5 61,2 61,6 61,5 61,2 61,3 63,1 63,2 62,3 62 61,6 61,6 61,8 62 62 61,1 61,2 60,7 60,7 60,9 60,1 59,3 59,9 59,4 59,2 59,5 58,3 58,2 57,6 57,1 57 57 56,5 56,3 56,1 55,2 54,7 55,2 55,2 55,9 55,9 56,1 55,8 55,9 55,8 56,4 56,4 56,4 56,4 54 53,4 52,3 52,1 52,3 52,2 Normalizovaný krútiaci moment % 99,4 99,3 99,2 99,1 99 98,9 98,9 31,1 „m“ „m“ 6,3 19,3 1,2 2,9 34,1 13,2 16,4 16,4 „m“ „m“ 4,8 22,3 38,5 29,6 26,6 28,1 29,6 16,3 „m“ „m“ 19,2 32,5 17,8 19,2 38,2 45 32,4 23,5 40,8 „m“ „m“ „m“ „m“ 0,6 26,3 29,2 20,5 „m“ „m“ 17,5 29,2 29,2 16 26,3 36,5 19 9,2 21,9 42,8 38 11 35,1 7,3 5,4 27,6 32 33,4 34,9 Čas s 935 936 937 938 939 940 941 942 943 944 945 946 947 948 949 950 951 952 953 954 955 956 957 958 959 960 961 962 963 964 965 966 967 968 969 970 971 972 973 974 975 976 977 978 979 980 981 982 983 984 985 986 987 988 989 990 991 992 993 994 995 996 997 998 999 1000 1001 1002 Normalizované otáčky % 52,8 53,7 54 55,1 55,2 54,7 52,5 51,8 51,4 50,9 51,2 50,3 50,2 50,9 49,9 50,9 49,8 50,4 50,4 49,7 51 50,3 50,2 49,9 50,9 50 50,2 50,2 49,9 50,4 50,2 50,3 49,9 51,1 50,6 49,9 49,6 49,4 49 49,8 50,9 50,4 49,8 49,1 50,4 49,8 49,3 49,1 49,9 49,1 50,4 50,9 51,4 51,5 52,2 52,8 53,3 53,6 53,4 53,9 55,2 55,8 55,7 55,8 56,4 55,4 55,2 55,8 Normalizovaný krútiaci moment % 60,1 69,7 70,7 71,7 46 12,6 0 24,7 43,9 71,1 76,8 87,5 99,8 100 99,7 100 99,7 99,8 99,8 99,7 100 99,8 99,8 99,7 100 99,7 99,8 99,8 99,7 99,8 99,8 99,8 99,7 100 99,9 99,7 99,6 99,6 99,5 99,7 100 99,8 99,7 99,5 99,8 99,7 99,5 99,5 99,7 99,5 99,8 100 99,9 99,9 99,7 74,1 46 36,4 33,5 58,9 73,8 52,4 9,2 2,2 33,6 „m“ „m“ 26,3 352 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Čas s 1003 1004 1005 1006 1007 1008 1009 1010 1011 1012 1013 1014 1015 1016 1017 1018 1019 1020 1021 1022 1023 1024 1025 1026 1027 1028 1029 1030 1031 1032 1033 1034 1035 1036 1037 1038 1039 1040 1041 1042 1043 1044 1045 1046 1047 1048 1049 1050 1051 1052 1053 1054 1055 1056 1057 1058 1059 1060 1061 1062 1063 1064 1065 1066 1067 1068 1069 1070 Normalizované otáčky % 55,8 56,4 57,6 58,8 59,9 62,3 63,1 63,7 63,3 48 47,9 49,9 49,9 49,6 49,9 49,3 49,7 49,1 49,4 48,3 49,4 48,5 48,7 48,7 49,1 49 49,8 48,7 48,5 49,3 49,7 48,3 49,8 49,4 49,8 50,5 50,3 51,2 50,5 50,6 50,4 49,9 49,1 47,9 48,1 47,5 46,9 47,7 46,9 46,5 48 47,2 48,7 48,7 47,8 48,8 47,4 47,3 47,3 46,9 46,7 46,8 46,9 46,7 45,5 45,5 44,2 43 Normalizovaný krútiaci moment % 23,3 50,2 68,3 90,2 98,9 98,8 74,4 49,4 9,8 0 73,5 99,7 48,8 2,3 „m“ „m“ 47,5 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 31,3 45,3 44,5 61 64,3 64,4 65,6 64,5 82,9 86 89 81,4 49,9 20,1 24 36,2 34,5 30,3 53,5 61,6 73,6 84,6 87,7 80 50,4 38,6 63,1 5 47,4 49,8 23,9 44,6 65,2 60,4 61,5 „m“ „m“ „m“ „m“ Čas s 1071 1072 1073 1074 1075 1076 1077 1078 1079 1080 1081 1082 1083 1084 1085 1086 1087 1088 1089 1090 1091 1092 1093 1094 1095 1096 1097 1098 1099 1100 1101 1102 1103 1104 1105 1106 1107 1108 1109 1110 1111 1112 1113 1114 1115 1116 1117 1118 1119 1120 1121 1122 1123 1124 1125 1126 1127 1128 1129 1130 1131 1132 1133 1134 1135 1136 1137 1138 Normalizované otáčky % 42,5 41 39,9 39,9 40,1 39,9 39,4 43,8 52,9 52,8 53,4 54,7 56,3 57,5 59 59,8 60,1 61,8 61,8 61,7 62 62,3 62 61,3 61,1 61,2 61,1 61,1 61,3 61,3 60,4 58,8 57,7 56 54,7 53,3 52,6 53,4 53,9 54,9 55,8 57,1 56,5 58,9 58,7 59,8 61 60,7 59,4 57,9 57,6 56,3 55 53,7 52,1 51,1 49,7 49,1 48,7 48,2 48 48 47,2 47,3 46,6 47,4 46,3 45,4 Normalizovaný krútiaci moment % „m“ „m“ „m“ 38,2 48,1 48 59,3 19,8 0 88,9 99,5 99,3 99,1 99 98,9 98,9 98,9 48,3 55,6 59,8 55,6 29,6 19,3 7,9 19,2 43 59,7 98,8 98,8 26,6 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 23,2 84,2 99,4 99,3 99,2 99 99,1 98,9 98,9 98,9 98,8 19,2 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 25,8 46,1 46,9 46,7 70 70 67,6 67,6 74,7 13 „m“ „m“ Čas s 1139 1140 1141 1142 1143 1144 1145 1146 1147 1148 1149 1150 1151 1152 1153 1154 1155 1156 1157 1158 1159 1160 1161 1162 1163 1164 1165 1166 1167 1168 1169 1170 1171 1172 1173 1174 1175 1176 1177 1178 1179 1180 1181 1182 1183 1184 1185 1186 1187 1188 1189 1190 1191 1192 1193 1194 1195 1196 1197 1198 1199 1200 1201 1202 1203 1204 1205 1206 Normalizované otáčky % 45,5 44,8 46,6 46,3 48,5 49,9 49,1 49,1 51 51,5 50,9 51,6 52,1 50,9 52,2 51,5 51,5 50,8 50,3 50,3 49,3 48,8 47,8 48,1 48,4 49,6 51 51,6 53,3 55,2 55,7 56,4 56,8 57 57,6 56,9 56,4 57 56,4 57 57,7 58,6 58,9 59,4 58,8 60,1 60,6 60,7 60,7 60 60,2 59,7 59,8 59,8 59,8 60 59,5 59,9 59,8 59 58,9 59,1 58,9 58,4 58,7 58,3 57,5 57,2 Normalizovaný krútiaci moment % 24,8 73,8 99 98,9 99,4 99,7 99,5 99,5 100 99,9 100 99,9 99,7 100 99,7 98,3 47,2 78,4 83 31,7 31,3 21,5 59,4 77,1 87,6 87,5 81,4 66,7 63,2 62 43,9 30,7 23,4 „m“ „m“ „m“ 4 23,4 41,7 49,2 56,6 56,6 64 68,2 71,4 71,3 79,1 83,3 77,1 73,5 55,5 54,4 73,3 77,9 73,9 76,5 82,3 82,8 65,8 48,6 62,2 70,4 62,1 67,4 58,9 57,7 57,8 57,6 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 353 Čas s 1207 1208 1209 1210 1211 1212 1213 1214 1215 1216 1217 1218 1219 1220 1221 1222 1223 1224 1225 1226 1227 1228 1229 1230 1231 1232 1233 1234 1235 1236 1237 1238 1239 1240 1241 1242 1243 1244 1245 1246 1247 1248 1249 1250 1251 1252 1253 1254 1255 1256 1257 1258 1259 1260 1261 1262 1263 1264 1265 1266 1267 1268 1269 1270 1271 1272 1273 1274 Normalizované otáčky % 57,1 57 56,4 56,7 55,9 56,3 56,7 56 56 56,4 56,7 56,9 57 57,7 57,5 58,4 58,7 58,2 58,5 58,8 59 58,2 57,6 57,1 57,2 57 56,7 56,8 56,9 57 57,4 57,3 57,7 57,5 58,6 58,2 58,8 58,3 58,7 59,1 58,6 58,8 58,8 58,7 59,1 59,1 59,4 60,6 59,6 60,1 60,6 59,6 60,7 60,5 59,7 59,6 59,8 59,6 60,1 59,9 59,7 59,6 59,7 59,8 59,9 60,6 60,5 60,2 Normalizovaný krútiaci moment % 42,6 70,1 59,6 39 68,1 79,1 89,7 89,4 93,1 93,1 94,4 94,8 94,1 94,3 93,7 93,2 93,2 93,7 93,1 86,2 72,9 59,9 8,5 47,6 74,4 79,1 67,2 69,1 71,3 77,3 78,2 70,6 64 55,6 49,6 41,1 40,6 21,1 24,9 24,8 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 2,6 „m“ „m“ „m“ 4,1 7,1 „m“ „m“ „m“ „m“ 4,9 5,9 6,1 „m“ „m“ 22 10,3 10 6,2 7,3 14,8 Čas s 1275 1276 1277 1278 1279 1280 1281 1282 1283 1284 1285 1286 1287 1288 1289 1290 1291 1292 1293 1294 1295 1296 1297 1298 1299 1300 1301 1302 1303 1304 1305 1306 1307 1308 1309 1310 1311 1312 1313 1314 1315 1316 1317 1318 1319 1320 1321 1322 1323 1324 1325 1326 1327 1328 1329 1330 1331 1332 1333 1334 1335 1336 1337 1338 1339 1340 1341 1342 Normalizované otáčky % 60,6 60,6 61 61 61,3 61,2 61,5 61 61,1 60,5 60,2 60,2 60,2 59,9 59,4 59,6 59,3 58,9 58,8 58,9 58,9 58,9 58,7 58,7 59,3 60,1 60,5 59,5 59,7 59,7 60,1 60,8 60,9 61,3 61,8 62 62,2 62,6 62,7 62,9 63,1 63,5 63,6 64,3 63,7 63,8 63,6 63,4 63,2 63,3 62,9 63 63,1 61,8 61,6 61 61,2 60,8 61,1 60,7 60,6 60,5 60,6 60,9 60,9 61,4 61,3 61,5 Normalizovaný krútiaci moment % 8,2 5,5 14,3 12 34,2 17,1 15,7 9,5 9,2 4,3 7,8 5,9 5,3 4,6 21,5 15,8 10,1 9,4 9 35,4 30,7 25,9 22,9 24,4 61 56 50,6 16,2 50 31,4 43,1 38,4 40,2 49,7 45,9 45,9 45,8 46,8 44,3 44,4 43,7 46,1 40,7 49,5 27 15 18,7 8,4 8,7 21,6 19,7 22,1 20,3 19,1 17,1 0 22 40,3 34,3 16,1 16,6 18,5 29,8 19,5 22,3 35,8 42,9 31 Čas s 1343 1344 1345 1346 1347 1348 1349 1350 1351 1352 1353 1354 1355 1356 1357 1358 1359 1360 1361 1362 1363 1364 1365 1366 1367 1368 1369 1370 1371 1372 1373 1374 1375 1376 1377 1378 1379 1380 1381 1382 1383 1384 1385 1386 1387 1388 1389 1390 1391 1392 1393 1394 1395 1396 1397 1398 1399 1400 1401 1402 1403 1404 1405 1406 1407 1408 1409 1410 Normalizované otáčky % 61,3 61 60,8 60,9 61,2 60,9 60,7 60,9 60,7 59,6 59,6 59,4 59,3 58,9 59,1 59 59 59 58,8 58,9 58,9 59,3 58,9 59,3 59,4 59,6 59,4 59,3 59,4 59,4 58,8 59,1 58,5 58,8 58,5 58,7 59,1 59,1 59,1 59,4 59,7 60,7 59,8 60,2 59,9 61 60,6 60,6 59,6 59,6 60,6 59,8 60 60,5 60,9 61,3 61,2 61,4 61,3 61,4 61,1 61,5 61 61,1 61,4 61,6 61,7 61,8 Normalizovaný krútiaci moment % 19,2 9,3 44,2 55,3 56 60,1 59,1 56,8 58,1 78,4 84,6 66,6 75,5 49,6 75,8 77,6 67,8 56,7 54,2 59,6 60,8 56,1 48,5 42,9 41,4 38,9 32,9 30,6 30 25,3 18,6 18 10,6 10,5 8,2 13,7 7,8 6 6 13,1 22,3 10,5 9,8 8,8 8,7 9,1 28,2 22 23,2 19 38,4 41,6 47,3 55,4 58,7 37,9 38,3 58,7 51,3 71,1 51 56,6 60,6 75,4 69,4 69,9 59,6 54,8 354 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Čas s 1411 1412 1413 1414 1415 1416 1417 1418 1419 1420 1421 1422 1423 1424 1425 1426 1427 1428 1429 1430 1431 1432 1433 1434 1435 1436 1437 1438 1439 1440 1441 1442 1443 1444 1445 1446 1447 1448 1449 1450 1451 1452 1453 1454 1455 1456 1457 1458 1459 1460 1461 1462 1463 1464 1465 1466 1467 1468 1469 1470 1471 1472 1473 1474 1475 1476 1477 1478 Normalizované otáčky % 61,6 61,3 61,3 61,2 61,3 61,2 61,2 61 60,9 61 60,7 60,7 60,8 61 61 61,3 61,7 62,3 62,3 62,3 62,8 62,8 62,9 62,9 62,8 62,7 61,5 61,9 61,5 61 60,9 60,6 60,3 60,8 60,2 60,5 60,2 60,7 60,9 59,6 60,2 59,5 59,8 59,6 59,3 59 58,8 58,7 59,2 59,7 60,4 60,2 60,4 59,9 59,9 59,6 59,4 59,4 60,4 59,5 59,3 60,9 60,7 60,9 61 60,6 60,9 60,8 Normalizovaný krútiaci moment % 53,6 53,5 52,9 54,1 53,2 52,2 52,3 48 41,5 32,2 22 23,3 38,8 40,7 30,6 62,6 55,9 43,4 37,4 35,7 34,4 31,5 31,7 29,9 29,4 28,7 14,7 17,2 6,1 9,9 4,8 11,1 6,9 7 9,2 21,7 22,4 31,6 28,9 21,7 18 16,7 15,7 15,7 15,7 7,5 7,1 16,5 50,7 60,2 44 35,3 17,1 13,5 12,8 14,8 15,9 22 38,4 38,8 31,9 40,8 39 30,1 29,3 28,4 36,3 30,5 Čas s 1479 1480 1481 1482 1483 1484 1485 1486 1487 1488 1489 1490 1491 1492 1493 1494 1495 1496 1497 1498 1499 1500 1501 1502 1503 1504 1505 1506 1507 1508 1509 1510 1511 1512 1513 1514 1515 1516 1517 1518 1519 1520 1521 1522 1523 1524 1525 1526 1527 1528 1529 1530 1531 1532 1533 1534 1535 1536 1537 1538 1539 1540 1541 1542 1543 1544 1545 1546 Normalizované otáčky % 60,7 60,1 59,9 60,4 60,7 59,9 59,7 59,5 59,2 58,8 58,7 58,7 57,9 58,2 57,6 58,3 57,2 57,4 58,3 58,3 58,8 58,8 59,4 59,1 59,1 59 59,5 59,4 59,4 59,4 59,4 58,9 59 58,8 58,9 58,8 58,9 59,1 58,8 59 58,7 57,9 58 57,1 56,7 56,7 56,6 56,8 56,3 56,3 56 56,7 56,6 56,9 56,9 57,4 57,4 58,3 58,5 59,1 59,4 59,6 59,5 59,6 59,3 59,4 59,1 59 Normalizovaný krútiaci moment % 26,7 4,7 0 36,2 32,5 3,1 „m“ „m“ „m“ 0,6 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 9,5 6 27,3 59,9 7,3 21,7 38,9 26,2 25,5 26 39,1 52,3 31 27 29,8 23,1 16 31,5 25,9 40,2 28,4 38,9 35,3 30,3 19 3 0 2,4 „m“ „m“ 5,3 2,1 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 3,8 „m“ „m“ „m“ „m“ 13,9 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 0,5 9,2 11,2 26,8 11,7 Čas s 1547 1548 1549 1550 1551 1552 1553 1554 1555 1556 1557 1558 1559 1560 1561 1562 1563 1564 1565 1566 1567 1568 1569 1570 1571 1572 1573 1574 1575 1576 1577 1578 1579 1580 1581 1582 1583 1584 1585 1586 1587 1588 1589 1590 1591 1592 1593 1594 1595 1596 1597 1598 1599 1600 1601 1602 1603 1604 1605 1606 1607 1608 1609 1610 1611 1612 1613 1614 Normalizované otáčky % 58,8 58,7 57,5 57,4 57,1 57,1 57 57,1 57,3 57,3 58,2 58,7 58,3 58,6 59 59,8 59,3 59,7 60,1 60,7 60,7 60,7 60,7 61,1 61,1 60,8 60,1 60,7 60,4 60 59,9 60,8 60,4 60,2 59,6 59,9 59,8 59,6 59,4 60,1 59,5 59,8 60,6 59,3 59,3 59,4 58,7 58,8 59,1 59,7 59,5 59,6 59,6 59,4 59,6 59,9 60,5 59,6 59,7 60,9 60,1 59,9 60,8 60,6 60,9 61,1 61,2 61,4 Normalizovaný krútiaci moment % 6,4 5 „m“ „m“ 1,1 0 4,5 3,7 3,3 16,8 29,3 12,5 12,2 12,7 13,6 21,9 20,9 19,2 15,9 16,7 18,1 40,6 59,7 66,8 58,8 64,7 63,6 83,2 82,2 80,5 78,7 67,9 57,7 60,6 72,7 73,6 74,1 84,6 76,1 76,9 84,6 77,5 67,9 47,3 43,1 38,3 38,2 39,2 67,9 60,5 32,9 20 34,4 23,9 15,7 41 26,3 14 21,2 19,6 34,3 27 25,6 26,3 26,1 38 31,6 30,6 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 355 Čas s 1615 1616 1617 1618 1619 1620 1621 1622 1623 1624 1625 1626 1627 1628 1629 1630 1631 1632 1633 1634 1635 1636 1637 1638 1639 1640 1641 1642 1643 1644 1645 1646 1647 1648 1649 1650 1651 1652 1653 1654 1655 1656 1657 1658 1659 1660 1661 1662 1663 1664 1665 1666 1667 1668 1669 1670 1671 1672 1673 1674 1675 1676 Normalizované otáčky % 61,7 61,5 61,7 62,2 61,4 61,8 61,8 61,6 61,7 61,7 61,7 61,2 61,9 61,4 61,7 62,4 62,8 62,2 62,5 62,3 62,6 62,3 62,7 62,2 61,9 62,5 61,7 61,7 61,6 61,4 60,8 60,7 61 60,4 61 60,7 60,5 60,8 61,2 60,9 61,1 60,7 61,3 60,9 61,4 61,7 61,8 61,7 61,7 61,5 61,3 61,5 61,1 61,4 61,4 61,3 61 61,5 61 60,9 60,9 60,6 Normalizovaný krútiaci moment % 29,6 28,8 27,8 20,3 19,6 19,7 18,7 17,7 8,7 1,4 5,9 8,1 45,8 31,5 22,3 21,7 21,9 22,2 31 31,3 31,7 22,8 12,6 15,2 32,6 23,1 19,4 10,8 10,2 „m“ „m“ „m“ 12,4 5,3 13,1 29,6 28,9 27,1 27,3 20,6 13,9 13,4 26,1 23,7 32,1 33,5 34,1 17 2,5 5,9 14,9 17,2 „m“ „m“ 8,8 8,8 18 13 3,7 3,1 4,7 4,1 Čas s 1677 1678 1679 1680 1681 1682 1683 1684 1685 1686 1687 1688 1689 1690 1691 1692 1693 1694 1695 1696 1697 1698 1699 1700 1701 1702 1703 1704 1705 1706 1707 1708 1709 1710 1711 1712 1713 1714 1715 1716 1717 1718 1719 1720 1721 1722 1723 1724 1725 1726 1727 1728 1729 1730 1731 1732 1733 1734 1735 1736 1737 1738 1739 Normalizované otáčky % 60,6 60,6 60,7 60,6 60,1 60,5 60,4 59,9 59,6 59,6 59,9 59,9 59,8 59,4 59,5 59,6 59,4 60,9 60,5 60,1 60,1 60,5 60 60 60 60,1 59,9 59,4 59,5 59,5 59,5 59,4 59,6 59,5 60,1 59,4 59,8 59,9 60,1 59,6 59,6 59,4 59,6 60,1 60,2 59,4 60,3 59,9 60,2 60,3 60,4 60,6 60,8 60,9 60,9 60,7 60,9 61,1 61,1 61 61 60,6 60,9 Normalizovaný krútiaci moment % 6,7 12,8 11,9 12,4 12,4 12 11,8 12,4 12,4 9,1 0 20,4 4,4 3,1 26,3 20,1 35 22,1 12,2 11 8,2 6,7 5,1 5,1 9 5,7 8,5 6 5,5 14,2 6,2 10,3 13,8 13,9 18,9 13,1 5,4 2,9 7,1 12 4,9 22,7 22 17,4 16,6 28,6 22,4 20 18,6 11,9 11,6 10,6 16 17 16,1 11,4 11,3 11,2 25,6 14,6 10,4 „m“ „m“ Čas s 1740 1741 1742 1743 1744 1745 1746 1747 1748 1749 1750 1751 1752 1753 1754 1755 1756 1757 1758 1759 1760 1761 1762 1763 1764 1765 1766 1767 1768 1769 1770 1771 1772 1773 1774 1775 1776 1777 1778 1779 1780 1781 1782 1783 1784 1785 1786 1787 1788 1789 1790 1791 1792 1793 1794 1795 1796 1797 1798 1799 1800 Normalizované otáčky % 60,8 59,9 59,8 59,1 58,8 58,8 58,2 58,5 57,5 57,9 57,8 58,3 57,8 57,5 58,4 58,1 58,8 58,3 58,3 59 58,2 57,9 58,5 57,4 58,2 58,2 57,3 58 57,5 57,4 58,8 57,7 58,4 58,4 59 59 58,8 58,8 59,1 59,4 59,6 50 40 30 20 10 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Normalizovaný krútiaci moment % 4,8 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 14,3 4,4 0 20,9 9,2 8,2 15,3 38 15,4 11,8 8,1 5,5 4,1 4,9 10,1 7,5 7 6,7 6,6 17,3 11,4 47,4 28,8 24,3 25,5 35,5 29,3 33,8 18,7 9,8 23,9 48,2 37,2 29,1 25 20 15 10 5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 „m“ = udržovanie otáčok (motoring) 356 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Grafické zobrazenie časového priebehu činnosti dynamometra počas skúšky ETC je uvedené v na obrázku 5. Obrázok 5 Časový priebeh činnosti dynamometra počas skúšky ETC 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 357 Dodatok 4 POSTUPY MERANIA A VZORKOVANIA 1. ÚVOD PLynné zložky, tuhé znečisťujúce látky a dym, ktorý emituje motor predložený ku skúške, sa merajú metó- dami popísanými v prílohe V. V príslušných bodoch prílohy V sú popísané odporúčané analytické sys- témy emisií plynných znečisťujúcich látok (bod 1), odporúčané zrieďovacie a vzorkovacie systémy tuhých znečisťujúcich látok (bod 2) a odporúčané opacimetre pre meranie parametrov dymu (bod 3). Pri skúške ESC sa určujú koncentrácie plynných zložiek v neupravenom výfukovom plyne. Ak sa na určo- vanie hmotnosti tuhých znečisťujúcich látok používa plnoprietokový zrieďovací systém, môžu sa plynné zložky voliteľne určovať v zriedenom výfukovom plyne. Hmotnosť tuhých znečisťujúcich látok sa určuje zrieďovacím systémom s čiastočnýn prietokom alebo plnoprietokovým zrieďovacím systémom. Pri skúške ETC sa pre určovanie emisií plynných a tuhých znečisťujúcich látok musí používať iba plno- prietokový zrieďovací systém, ktorý sa považuje za referenčný. Technický servis však môže schváliť pou- žitie zrieďovacích systémov s čiastočným prietokom, ak sa podľa bodu 6. 2 prílohy I preukáže, že sú rov- nocenné, a ak sa technickému servisu predloží podrobný popis postupov vyhodnocovania údajov a výpočtových postupov. 2. ZARIADENIE DYNAMOMETRA A SKÚŠOBNEJ KOMORY Pri emisných skúškach motorov na motorovom dynamometri sa používajú tieto zariadenia: 2. 1. Motorový dynamometer Musí sa používať motorový dynamometer s primeranými charakteristikami, ktorý je schopný vykonávať skúšobné cykly popísané v dodatkoch 1 a 2 tejto prílohy. Systém merania otáčok musí mať presnosť ± 2 % zobrazenej hodnoty. Systém merania krútiaceho momentu musí mať presnosť ± 3 % zobrazenej hodnoty v pásme > 20 % plného rozsahu stupnice a presnosť ± 0, 6 % plného rozsahu stupnice v pásme ≤ 20 % plného rozsahu stupnice. 2. 2. Ostatné prístroje Podľa potreby sa používajú meracie prístroje pre meranie spotreby paliva, spotreby vzduchu, teploty chla- diaceho média a maziva, tlaku výfukového plynu a poklesu tlaku na potrubí nasávania vzduchu, teploty výfukového plynu, teploty nasávaného vzduchu, atmosférického tlaku, vlhkosti a teploty paliva. Tieto prí- stroje musia spĺňať požiadavky uvedené v tabuľke 8: Tabuľka 8 Presnosť meracích prístrojov Merací prístroj Presnosť Spotreba paliva Spotreba vzduchu Teploty ≤ 600 K (327 °C) Teploty > 600 K (327 °C) Atmosférický tlak Tlak výfukového plynu Pokles tlaku pri nasávaní Ostatné tlaky Relatívna vlhkosť Absolútna vlhkosť ± 2 % maximálnej hodnoty motora ± 2 % maximálnej hodnoty motora ± 2 K absolútne ± 1 % zobrazenej hodnoty ± 0,1 kPa absolútne ± 0,2 kPa absolútne ± 0,05 kPa absolútne ± 0,1 kPa absolútne ± 3 % absolútne ± 5 % zobrazenej hodnoty 358 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 2. 3. Prietok výfukového plynu Kvôli výpočtu emisií v neupravenom výfukovom plyne je potrebné poznať prietok výfukového plynu (po- zri bod 4. 4 dodatku 1). Na určenie prietoku výfukového plynu je možné použiť každú z týchto metód: a) priame meranie prietoku výfukového plynu pomocou prietokovej dýzy alebo rovnocenným meracím systémom; b) meranie prietoku vzduchu a paliva vhodnými meracími systémami a výpočet prietoku výfukového plynu z tejto rovnice: GEXHW = GAIRW + GFUEL (pre hmotnostný prietok výfukového plynu na mokrom základe). Presnosť určenia prietoku výfukového plynu musí byť ± 2, 5 % zobrazenej hodnoty alebo lepšia. 2. 4. Prietok zriedeného výfukového plynu Kvôli výpočtu emisií v zriedenom výfukovom plyne, ktorý sa vytvára v plnoprietokovom zrieďovacom sys- téme (je povinný pre skúšku ETC), je potrebné poznať prietok výfukového plynu (pozri bod 4. 3 dodatku 2). Celkový hmotnostný prietok zriedeného plynu (GTOTW) alebo celková hmotnosť zriedeného výfuko- vého plynu, ktorý pretiekol za celý skúšobný cyklus (MTOTW), sa merajú objemovým čerpadlom PDP alebo pomocou kritického prietoku Venturiho trubicou CFV (príloha V, bod 2. 3. 1). Presnosť musí byť ± 2 % zobrazenej hodnoty alebo lepšia a určuje sa podľa ustanovení prílohy III, dodatok 5, bod 2. 4. 3. URČENIE KONCENTRÁCIÍ PLYNNÝCH ZLOŽIEK 3. 1. Všeobecné špecifikácie analyzátorov Analyzátory musia mať merací rozsah primeraný pre presnosť, aká sa požaduje pri meraní koncentrácií zložiek výfukového plynu (bod 3. 1. 1). Odporúča sa pracovať s analyzátormi tak, aby merané hodnoty kon- centrácií boli medzi 15 % a 100 % plného rozsahu stupnice. Ak sú systémy so zobrazením hodnôt (počítač, systémy zberu a spracovania údajov) schopné poskytovať dostatočnú presnosť a rozlíšenie v pásme pod 15 % plného rozsahu stupnice, sú prijateľné i merania v pásme pod 15 % plného rozsahu stupnice. V tomto prípade sa musí vykonať dodatočná kalibrácia pre najmenej 4 nenulové nominálne od seba rovnako vzdialené hodnoty otáčok, ktorou sa zabezpečí presnosť kalibračných kriviek podľa prílohy III, dodatok 5, bod 1. 5. 2. 2. Elektromagnetická kompatibilita (EMC) zariadení musí byť na takej úrovni, aby sa minimalizovali ďalšie chyby. 3. 1. 1. Chyba merania Celková chyba merania vrátane krížovej citlivosti na iné plyny (pozri príloha III, dodatok 5, bod 1. 9) nesmie presahovať ± 5 % zobrazenej hodnoty alebo ± 3, 5 % plného rozsahu stupnice podľa toho, ktorá hodnota je menšia. Pri meraní nižších koncentrácií ako 100 ppm nesmie chyba merania presahovať ± 4 ppm. 3. 1. 2. Opakovateľnosť Opakovateľnosť, definovaná ako 2,5 násobok štandardnej odchýlky 10 opakovaných odoziev na daný kali- bračný alebo rozsahový plyn, nesmie byť väčšia než ± 1 % koncentrácie zodpovedajúcej plnému rozsahu stupnice pre každý použitý rozsah nad 155 ppm (alebo ppmC) alebo ± 2 % každého použitého rozsahu pod 155 ppm (alebo ppmC). 3. 1. 3. Šum Odozva analyzátorov typu špička-špička na nulový a kalibračný alebo rozsahový plyn za každý 10 sek- undový interval nesmie presiahnuť 2 % plného rozsahu stupnice na všetkých použitých rozsahoch. 3. 1. 4. Posun odozvy na nulový plyn Posun odozvy na nulový plyn za hodinu musí byť menší než 2 % plného rozsahu stupnice na najmenšom použitom rozsahu. Odozva na nulu je definovaná ako stredná hodnota odozvy, vrátane šumu, na nulový plyn počas 30 sekundového intervalu. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 359 3. 1. 5. Posun odozvy na rozsahový plyn Posun odozvy na rozsahový plyn za hodinu musí byť menší než 2 % plného rozsahu stupnice na najmen- šom použitom rozsahu. Rozsah je definovaný ako rozdiel medzi odozvou na rozsahový plyn a odozvou na nulový plyn. Odozva na rozsahový plyn je definovaná ako stredná hodnota odozvy, vrátane šumu, na rozsahový plyn počas 30 sekundového intervalu 3. 2. Sušenie plynu Voliteľné zariadenie na sušenie plynu musí mať minimálny účinok na koncentrácie meraných plynov. Pou- žívanie chemických sušičiek nie je prijateľná metóda odstraňovania vody zo vzorky. 3. 3. Analyzátory V bodoch 3. 3. 1 až 3. 3. 4 sú popísané princípy merania, ktoré treba používať. Podrobný popis meracích sys- témov je uvedený v prílohe V. Plyny, ktoré treba merať, sa musia analyzovať týmito prístrojmi. V prípade nelineárnych analyzátorov je povolené použitie linearizačných obvodov. 3. 3. 1. Analýza oxidu uhoľnatého (CO) Analyzátor oxidu uhoľnatého musí byť typ s nedisperznou infračervenou absorpciou (NDIR). 3. 3. 2. Analýza oxidu uhličitého (CO2) Analyzátor oxidu uhličitého musí byť typ s nedisperznou infračervenou absorpciou (NDIR). 3. 3. 3. Analýza uhľovodíkov (HC) Analyzátor uhľovodíkov vo výfukových plynoch dieselových motorov a plynových motorov poháňaných skvapalneným ropným plynom musí byť typ s vyhrievaným plameňovým ionizačným detektorom (HFID) a jeho detektor, ventily, potrubia atď. musia byť vyhrievané tak, aby sa v nich udržala teplota plynu 463 K ± 10 K (190° C ± 10° C). Analyzátor uhľovodíkov vo výfukových plynoch plynových motorov pohá- ňaných zemným plynom môže byť typ s nevyhrievaným plameňovým ionizačným detektorom (FID) v závislosti od použitej metódy (pozri príloha V, bod 1. 3). 3. 3. 4. Analýza uhľovodíkov neobsahujúcich metán (NMHC) (iba plynové motory poháňané zemným plynom) Uhľovodíky bez metánu sa určujú každou z týchto metód: 3. 3. 4. 1. Metóda plynovej chromatografie (GC). Koncentrácia uhľovodíkov neobsahujúcich metán sa určuje odčítaním koncentrácie metánu analyzovanej plynovým chromatografom (GC) kondicionovaným pri teplote 423 K (150° C) od koncentrácie uhľovo- díkov nameranej podľa bodu 3. 3. 3. 3. 3. 4. 2. Metóda použitia oxidačnej bezmetánovej jednotky (NMC) Koncentrácia bezmetánovej frakcie sa určuje pomocou vyhrievanej oxidačnej bezmetánovej jednotky, ktorá pracuje zapojená v sérii s plameňovým ionizačným detektorom uvedeným v bode 3. 3. 3, tak, že sa kon- centrácia metánu odčíta od koncentrácie uhľovodíkov. 3. 3. 5. Analýza oxidov dusíka (NOx) Analyzátor oxidov dusíka musí byť typ s chemoluminiscenčným detektorom (CLD) alebo s vyhrievaným chemoluminiscenčným detektorom (HCLD) a s prevodníkom NO2/NO, ak sa meria na suchom základe. Ak sa meria na mokrom základe, musí sa používať HCLD s prevodníkom, ktorý je udržiavaný nad teplo- tou 328 K (55° C) za predpokladu, že kontroly zhášania vodou (pozri príloha III, dodatok 5, bod 1. 9. 2. 2) prinášajú priaznivé výsledky. 3. 4. Vzorkovanie emisií plynných znečisťujúcich látok 3. 4. 1. Neupravený výfukový plyn (iba skúška ESC) Vzorkovacie sondy emisií plynných znečisťujúcich látok musia byť inštalované vo vzdialenosti najmenej 0,5 m alebo 3-násobku priemeru výfukovej rúry — podľa toho, ktorá hodnota je väčšia — od výstupu výfukového systému proti smeru prúdenia plynu tak ďaleko, ako je možné, a pritom dostatočne blízko k motoru na to, aby bola v mieste inštalácie sondy zabezpečená teplota výfukového plynu najmenej 343 K (70° C). 360 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 V prípade viacvalcového motora s rozvetveným výfukovým potrubím musí byť vstup do sondy umiest- nený dostatočne ďaleko v smere prúdenia plynu na to, aby sa odoberali reprezentatívne vzorky priemer- ných výfukových emisií zo všetkých valcov. Vo viacvalcových motoroch vybavených rôznymi skupinami potrubí, ako napríklad pri usporiadaní valcov motora do tvaru „V“, je povolené odoberať vzorky jednot- livo z každej skupiny a počítať priemerné hodnoty výfukových emisií. Môžu sa používať aj iné metódy, pri ktorých sa preukázalo, že sú v korelácii s vyššie uvedenými metódami. Pre výpočet výfukových emisií sa musí používať celkový hmotnostný prietok výfukového plynu. Ak je motor vybavený systémom pre dodatočnú úpravu výfukového plynu, vzorky výfukového plynu sa odoberajú za týmto systémom pre dodatočnú úpravu výfukového plynu v smere prúdenia plynu. 3. 4. 2. Zriedený výfukový plyn (povinný pre skúšky ETC, voliteľný pre skúšku ESC) Výfuková rúra medzi motorom a plnoprietokovým zrieďovacím systémom musí spĺňať požiadavky sta- novené v prílohe V, bod 2. 3. 1. , EP. Vzorkovacia sonda (sondy) emisií plynných znečisťujúcich látok sa musí inštalovať do zrieďovacieho tunela v mieste, v ktorom je zrieďovací vzduch dobre zmiešaný s výfukovým plynom a v tesnej blízkosti vzor- kovacej sondy tuhých znečisťujúcich látok. Pri skúške ETC je vo všeobecnosti možné odoberať vzorky dvomi spôsobmi: — vzorky znečisťujúcich látok sa počas celého cyklu odoberajú do vzorkovacieho vaku a merajú sa po skončení skúšobného cyklu; — vzorky znečisťujúcich látok sa priebežne odoberajú a integrujú sa počas celého cyklu; táto metóda je povinná pre uhľovodíky a NOx. 4. URČENIE HMOTNOSTI TUHÝCH ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK Určenie hmotnosti tuhých znečisťujúcich látok si vyžaduje používať zrieďovací systém. Zriedenie môže zabezpečiť zrieďovací systém s čiastočným prietokom (iba skúška ESC) alebo plnoprietokový zrieďovací systém (povinný pre skúšku ETC). Prietokový výkon zrieďovacieho systému musí byť dostatočne veľký na to, aby sa úplne vylúčila kondenzácia vody v zrieďovacom systéme a v systéme odberu vzoriek a aby sa teplota zriedeného výfukového plynu bezprostredne pred držiakmi filtrov udržala na hodnote 325 K (52° C) alebo pod ňou. Odstraňovanie vlhkosti zo zrieďovacieho vzduchu pred jeho vstupom do zrieďovacieho systému je povolené a je zvlášť užitočné, ak je vlhkosť zrieďovacieho vzduchu vysoká. Teplota zrieďova- cieho vzduchu musí byť 298 K ± 5 K (25° C ± 5° C). Ak je teplota okolitého vzduchu nižšia než 293 K (20° C), odporúča sa predhrievať zrieďovací vzduch nad horný limit teploty 303 K (30° C). Teplota zrieďova- cieho vzduchu pred zavedením výfukového plynu do zrieďovacieho tunela však nesmie prekročiť 325 K (52° C). Zrieďovací systém s čiastočným prietokom musí byť skonštruovaný tak, aby rozdeľoval prúd výfukového plynu na dve frakcie, z ktorých tá menšia sa zrieďuje vzduchom a následne sa využíva na meranie hmot- nosti tuhých znečisťujúcich látok. Kvôli tomu je veľmi dôležité presne určovať zrieďovací pomer. Je možné používať rôzne metódy rozdeľovania, pričom použitý typ rozdeľovania určuje vo významnej miere, aké technické vybavenie a postupy vzorkovania sa použijú (príloha V, bod 2. 2). Vzorkovacia sonda tuhých zne- čisťujúcich látok musí byť inštalovaná v tesnej blízkosti vzorkovacej sondy emisií plynných znečisťujúcich látok a inštalácia musí vyhovovať ustanoveniam bodu 3. 4. 1. Pre určovanie hmotnosti tuhých znečisťujúcich látok je potrebný vzorkovací systém tuhých znečisťujúcich látok, vzorkovacie filtre tuhých znečisťujúcich látok, váhy s mikrogramovým rozsahom a váhová komora vybavená reguláciou teploty a vlhkosti. Pre odber vzoriek tuhých znečisťujúcich látok sa musí používať jednofiltrová metóda, pri ktorej sa počas celého skúšobného cyklu využíva jedna dvojica filtrov (pozri bod 4. 1. 3). Pri skúške ESC sa počas fázy vzor- kovania musí venovať značná pozornosť dobám odberu vzoriek a ich prietokom. 4. 1. Vzorkovacie filtre tuhých znečisťujúcich látok 4. 1. 1. Špecifikácia filtra Je potrebné používať filtre zo sklených vlákien potiahnutých fluorouhlíkom alebo membránové filtre na báze fluorouhlíka. Všetky typy filtrov musia mať najmenej 95 % účinnosť záchytu 0,3 μm DOP (diok- tylftalátu) pri čelnej rýchlosti plynu medzi 35 a 80 cm/s. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 361 4. 1. 2. Veľkosť filtra Filtre na tuhé znečisťujúce látky musia mať minimálny priemer 47 mm (priemer sfarbenia 37 mm). Filtre s väčším priemerom sú prijateľné (bod 4. 1. 5). 4. 1. 3. Primárny a záložný filter V priebehu skúšobnej postupnosti sa zriedený výfukový plyn vzorkuje dvojicou filtrov zaradených za sebou (jeden primárny a jeden záložný filter). Záložný filter musí byť umiestnený najviac 100 mm po prúde za primárnym filtrom a nesmie sa ho dotýkať. Filtre sa môžu vážiť samostatne alebo ako dvojica filtrov umiestnených sfarbenými stranami k sebe. 4. 1. 4. Čelná rýchlosť plynu cez filter Musí sa dosiahnuť čelná rýchlosť prúdenia plynu cez filter 35 až 80 cm/s. Pokles tlaku medzi začiatkom a koncom skúšky sa nesmie zväčšiť o viac než 25 kPa. 4. 1. 5. Zaťaženie filtra Odporúčané minimálne zaťaženie filtra je 0,5 mg/1 075 mm2sfarbenej plochy. Hodnoty platné pre naj- bežnejšie veľkosti filtrov sú uvedené v tabuľke 9. Tabuľka 9 Odporúčané hodnoty zaťaženia filtrov Priemer filtra (mm) Odporúčaný priemer sfarbenia (mm) Odporúčané minimálne zaťaženie (mg) 47 70 90 110 37 60 80 100 0,5 1,3 2,3 3,6 4. 2. Špecifikácie váhovej komory a analytických váh 4. 2. 1. Podmienky váhovej komory Teplota vo váhovej komore (alebo miestnosti), v ktorej sa kondicionujú a vážia filtre tuhých znečisťujúcich látok, sa musí v priebehu celého kondicionovania a váženia udržiavať v rozmedzí 295 K ± 3 K (22° C ± 3° C). Vlhkosť sa musí udržiavať na rosnom bode 282,5 K ± 3 K (9,5° C ± 3° C) a relatívna vlhkosť musí byť 45 % ± 8 %. 4. 2. 2. Váženie referenčných filtrov Prostredie vo váhovej komore alebo miestnosti musí byť zbavené akýchkoľvek okolitých nečistôt (ako je prach), ktoré by sa usádzali na filtroch tuhých znečisťujúcich látok počas ich stabilizácie. Porušenie špeci- fikácií váhovej komory uvedených v bode 4. 2. 1 bude povolené, ak nepotrvá dlhšie než 30 minút. Váhová komora musí spĺňať potrebné špecifikácie ešte predtým, než do nej vstúpia pracovníci. Najmenej do 4 hodín po vážení vzorkovacieho filtra (dvojice), ale najvhodnejšie súčasne s ním, sa musia odvážiť najmenej dva nepoužité referenčné filtre alebo dvojice referenčných filtrov. Musia mať rovnakú veľkosť a musí v nich byť použitý rovnaký materiál ako vo vzorkovacích filtroch. Ak sa priemerná hmotnosť referenčných filtrov (dvojíc referenčných filtrov) mení medzi vážením vzorko- vacích filtrov o viac než ± 5 % (resp. ± 7, 5 % pre dvojicu filtrov) odporúčaného minimálneho zaťaženia filtra (bod 4. 1. 5. ), potom sa musia všetky vzorkovacie filtre vyradiť a emisná skúška sa musí opakovať. Ak kritériá stability prostredia vo váhovej komore uvedené v bode 4. 2. 1 nie sú splnené, ale pri vážení refe- renčných filtrov (dvojíc) sú splnené vyššie uvedené kritériá, výrobca motora má možnosť akceptovať hmot- nosti vzorkovacích filtrov alebo vyhlásiť skúšky za neplatné, upraviť regulačný systém prostredia vo váho- vej komore a opakovane vykonať skúšky. 362 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 4. 2. 3. Analytické váhy Analytické váhy, ktoré sa používajú na určovanie hmotností všetkých filtrov, musia mať presnosť (štan- dardnú odchýlku) 20 μg a rozlíšenie 10 μg (1 digit = 10 μg). V prípade filtrov s priemerom menším než 70 mm musia mať váhy presnosť a rozlíšenie 2 μg, resp. 1 μg. 4. 3. Ďalšie špecifikácie meraní tuhých znečisťujúcich látok Všetky diely zrieďovacieho systému a vzorkovacieho systému od výfukovej rúry až po držiak filtra, ktoré prichádzajú do styku s neupraveným a zriedeným výfukovým plynom, musia byť skonštruované tak, aby minimalizovali usádzanie alebo premenu tuhých znečisťujúcich látok. Všetky diely musia byť vyrobené z elektricky vodivých materiálov, ktoré nereagujú so zložkami výfukového plynu, a musia byť elektricky uzemnené, aby sa zabránilo vzniku elektrostatických účinkov. 5. URČENIE HODNÔT DYMU V tomto bode sú uvedené špecifikácie potrebných a voliteľných skúšobných zariadení, ktoré sa majú pou- žívať pri skúške ELR. Hodnoty dymu sa merajú opacimetrom, ktorý pracuje v režime zobrazenia hodnôt opacity, a koeficientu absorpcie svetla. Režim odčítania hodnôt opacity sa používa iba počas kalibrácie a kontroly opacimetra. Hodnoty dymu počas skúšobného cyklu sa merajú v režime odčítania hodnôt koe- ficientu absorpcie svetla. 5. 1. Všeobecné požiadavky Skúška ELR si vyžaduje použiť systém pre meranie hodnôt dymu a spracovanie údajov, ktorý sa skladá z troch funkčných blokov. Tieto bloky môžu byť integrované do jedného komponentu alebo môžu tvoriť systém prepojených komponentov. Tými tromi funkčnými blokmi sú: — Opacimeter, ktorý spĺňa špecifikácie uvedené v prílohe V, bod 3. — Blok spracovania údajov schopný vykonávať funkcie popísané v prílohe III, dodatok 1, bod 6. — Tlačiareň a/alebo elektronické pamäťové médium, na ktoré sa zaznamenávajú potrebné hodnoty dymu určené v prílohe III, dodatok 1. , bod 6. 3 a ktoré umožňuje ich výstup. 5. 2. Špecifické požiadavky 5. 2. 1. Linearita Lineratita musí byť v rozmedzí ± 2 % opacity. 5. 2. 2. Posun odozvy na nulový plyn Posun odozvy na nulový plyn za hodinu nesmie prekročiť ± 1 % opacity. 5. 2. 3. Zobrazenie a rozsah opacimetra V režime zobrazenia hodnôt opacity musí byť rozsah 0 — 100 % opacity a rozlíšenie 0,1 % opacity. V režime zobrazenia hodnôt koeficientu absorpcie svetla musí byť rozsah koeficientu absorpcie svetla 0 — 30 m-1 a rozlíšenie 0,01 m-1 hodnoty koeficientu absorpcie svetla. 5. 2. 4. Doba odozvy prístroja Doba fyzickej odozvy opacimetra nesmie prekročiť 0,2 s. Doba fyzickej odozvy je rozdiel medzi časovými okamihmi, v ktorých výstup prijímača rýchlej odozvy dosiahne 10 a 90 % plnej odchýlky, keď sa meraná opacita dymu zmení za menej než 0,1 s. Doba elektrickej odozvy opacimetra nesmie prekročiť 0,05 s. Doba elektrickej odozvy je rozdiel medzi časovými okamihmi, v ktorých výstup opacimetra dosiahne 10 a 90 % celej stupnice, keď sa zdroj svetla preruší alebo úplne zhasne za menej než 0,01 s. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 363 5. 2. 5. Filtre neutrálnej hustoty (sivé filtre) Hodnota každého filtra neutrálnej hustoty (sivého filtra), ktorý sa používa v súvislosti s kalibráciou opa- cimetra, s meraniami linearity alebo nastavením rozsahu, musí byť známa s presnosťou do 1,0 % opacity. Presnosť nominálnej hodnoty filtra sa musí kontrolovať najmenej raz ročne pomocou etalónu s nadväz- nosťou na národný alebo medzinárodný etalón. Sivé filtre sú presné zariadenia a počas používania sa môžu ľahko poškodiť. Rozsah manipulácie s nimi by sa mal minimalizovať a, ak treba, malo by sa s nimi manipulovať opatrne tak, aby sa pritom zabránilo poškrabaniu alebo znečisteniu filtra. 364 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Dodatok 5 POSTUP KALIBRÁCIE 1. KALIBRÁCIA ANALYTICKÝCH PRÍSTROJOV 1. 1. Úvod Každý analyzátor sa musí kalibrovať tak často, ako je potrebné pre splnenie požiadaviek tejto smernice na presnosť. V tomto bode je popísaná kalibračná metóda, ktorá sa musí použiť pre analyzátory uvedené v prílohe III, dodatok 4, bod 3 a v prílohe V, bod 1. 1. 2. Kalibračné plyny Musí sa rešpektovať doba skladovateľnosti všetkých kalibračných plynov. Musí sa zaznamenať doba použiteľnosti kalibračných plynov, ktorú stanovil výrobca. 1. 2. 1. Čisté plyny Požadovaná čistota plynov je definovaná ďalej uvedenými limitmi znečistenia. Pre činnosť musia byť k dis- pozícii tieto plyny: Čistený dusík (Znečistenie ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) Čistený kyslík (Čistota > 99, 5 obj. % O2) Zmes vodík-hélium (40 ± 2 % vodíka, bilančné hélium) (Znečistenie ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2) Čistený syntetický vzduch (Znečistenie ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) (Obsah kyslíka medzi 18 a 21 obj. %) Čistený propán alebo CO pre overenie CVS 1. 2. 2. Kalibračné a rozsahové plyny Musia byť k dispozícii zmesi plynov s nasledujúcim chemickým zložením: C3H8 a čistený syntetický vzduch (pozri bod 1. 2. 1) CO a čistený dusík NOx a čistený dusík (množstvo NO2 obsiahnuté v tomto kalibračnom plyne nesmie prekročiť 5 % obsahu NO) CO2 a čistený dusík CH4 a čistený syntetický vzduch C2H6 a čistený syntetický vzduch Poznámka: Iné kombinácie plynov sú povolené za predpokladu, že plyny navzájom medzi sebou nerea- gujú. Skutočná koncentrácia kalibračného a rozsahového plynu musí byť v rozmedzí ± 2 % nominálnej hodno- ty. Všetky koncentrácie kalibračného plynu sa musia uvádzať na báze objemu (objemové percentá alebo objemové ppm). Plyny používané pri kalibrácii a pri stanovení rozsahu je možné získať aj pomocou deliča plynov po zrie- dení čisteným N2 alebo čisteným syntetickým plynom. Zmiešavacie zariadenie musí mať takú presnosť, aby bolo možné určovať koncentrácie kalibračných plynov v rozmedzí ± 2 %. 1. 3. Prevádzkový postup pre analyzátory a vzorkovací systém Prevádzkový postup pre analyzátory sa musí riadiť pokynmi na spustenie a prevádzku, ktoré poskytol výrobca prístroja. Súčasťou postupu musia byť minimálne požiadavky uvedené v bodoch 1. 4 až 1. 9. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 365 1. 4. Skúška tesnosti Musí sa vykonať skúška tesnosti systému. Sonda sa odpojí od výfukového systému a koniec sa upchá. Spu- stí sa čerpadlo analyzátora. Po počiatočnej dobe stabilizácie by mali všetky prietokomery ukazovať nulu. Ak nie, musia sa skontrolovať vzorkovacie potrubia a odstrániť chyba. Maximálna povolená netesnosť na vákuovej strane je 0,5 % používaného prietoku kontrolovanou časťou systému. Kvôli odhadu hodnôt používaných prietokov je možné využiť prietoky analyzátorom a prietoky obtokovým potrubím. Inou metódou je vytvorenie skokovej zmeny koncentrácie na začiatku vzorkovacieho potrubia prepnutím z nulového plynu na rozsahový. Ak po uplynutí primeraného času ukazuje zobrazený údaj nižšiu kon- centráciu v porovnaní s vytvorenou koncentráciou, naznačuje to problémy s kalibráciou alebo netesno- sťou. 1. 5. Postup kalibrácie 1. 5. 1. Zostava prístroja Zostava prístroja sa musí kalibrovať a kalibračné krivky sa musia kontrolovať porovnaním s kalibračnými krivkami štandardných plynov. Musia sa používať rovnaké prietoky plynu ako pri vzorkovaní výfukového plynu. 1. 5. 2. Doba zohriatia Doba zohriatia musí byť stanovená podľa odporúčaní výrobcu. Ak nie je stanovená, odporúča sa zohrievať analyzátory minimálne dve hodiny. 1. 5. 3. Analyzátor NDIR a HFID Analyzátor NDIR sa musí podľa potreby naladiť a musí sa optimalizovať spaľovací plameň analyzátora HFID (bod 1. 8. 1). 1. 5. 4. Kalibrácia Každý normálne používaný prevádzkový rozsah sa musí kalibrovať. Analyzátory CO, CO2, NOx a uhľovodíkov sa musia nastaviť na nulu pomocou čisteného syntetického vzduchu (alebo dusíka). Do analyzátorov sa zavedú príslušné kalibračné plyny, zaznamenajú sa namerané hodnoty a zostrojí sa kalibračná krivka podľa bodu 1. 5. 5. Znova sa skontroluje nastavenie nuly a ak treba, zopakuje sa postup kalibrácie. 1. 5. 5. Zostrojenie kalibračnej krivky 1. 5. 5. 1. Vš e obe c n é po k y n y Kalibračná krivka analyzátora sa zostrojí pomocou najmenej piatich kalibračných bodov (bez nuly), ktoré sú od seba čo možno najjednotnejšie vzdialené. Najvyššia nominálna koncentrácia musí byť rovná alebo väčšia než 90 % plného rozsahu stupnice. Kalibračná krivka sa vypočíta metódou najmenších štvorcov. Ak je výsledný stupeň polynómu väčší než 3, počet kalibračných bodov (vrátane nuly) musí byť rovný najmenej tomuto stupňu polynómu plus 2. Kalibračná krivka sa nesmie líšiť o viac než ± 2 % od nominálnej hodnoty každého kalibračného bodu a v nule sa nesmie líšiť o viac než ± 1 % plného rozsahu stupnice. Z kalibračnej krivky a kalibračných bodov je možné overiť, či bola kalibrácia vykonaná správne. Musia sa uviesť rôzne charakteristické parametre analyzátora, najmä: — merací rozsah; — citlivosť; — dátum vykonania kalibrácie. 366 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 1. 5. 5. 2. Ka l i b r á c i a v o b l a s t i p o d 1 5 % pl n é h o r o z s a h u s t u p n i c e Kalibračná krivka analyzátora sa zostrojí pomocou najmenej štyroch ďalších kalibračných bodov (bez nuly) v oblasti pod 15 % plného rozsahu stupnice, ktoré sú od seba nominálne rovnako vzdialené. Kalibračná krivka sa vypočíta metódou najmenších štvorcov. Kalibračná krivka sa nesmie líšiť o viac než ± 4 % od nominálnej hodnoty každého kalibračného bodu a v nule sa nesmie líšiť o viac než ± 1 % plného rozsahu stupnice. 1. 5. 5. 3. Al t e r n a t í v n e m e t ó d y Ak je možné preukázať, že alternatívna technológia (napr. počítač, elektronicky riadený prepínač rozsa- hov atď. ) môže poskytnúť rovnocennú presnosť, tieto alternatívy možno používať. 1. 6. Overenie kalibrácie Pred každou analýzou sa musí každý normálne používaný prevádzkový rozsah skontrolovať v súlade s nasledujúcim postupom. Kalibrácia sa overuje pomocou nulového plynu a rozsahového plynu, ktorého nominálna hodnota je väč- šia než 80 % celej stupnice na príslušnom meracom rozsahu. Ak sa pre dva uvažované body zistená hodnota nelíši od deklarovanej referenčnej hodnoty o viac než ± 4 % plného rozsahu stupnice, je možné upraviť parametre nastavenia. V prípade, že to tak nie je, musí sa zostro- jiť nová kalibračná krivka v súlade s bodom 1. 5. 5. 1. 7. Skúška účinnosti prevodníka NOx Účinnosť použitého prevodníka zabezpečujúceho zmenu NO2 na NO sa skúša v zmysle ustanovení uve- dených v bodoch 1. 7. 1 až 1. 7. 8 (obrázok 6). 1. 7. 1. Skúšobné zapojenie Pri použití skúšobného zapojenia znázorneného na obrázku 6 (pozri tiež príloha III, dodatok 4, bod 3. 3. 5) a ďalej uvedeným postupom je možné odskúšať účinnosť prevodníkov pomocou ozonátora. 1. 7. 2. Kalibrácia CLD a HCLD sa skalibrujú na najbežnejšie používanom prevádzkovom rozsahu podľa špecifikácií výrobcu a pomocou nulového a rozsahového plynu (NO, ktorého obsah musí dosahovať asi 80 % prevádzkového rozsahu, a koncentrácia NO2 v plynnej zmesi musí byť menej než 5 % koncentrácie NO). Analyzátor NOx musí byť v režime NO, takže rozsahový plyn neprechádza cez prevodník. Musí sa zaznamenať zobrazená hodnota koncentrácie. 1. 7. 3. Výpočet Účinnosť prevodníka NOx sa vypočíta takto: Účinnosť(%) = (1 + a – b c – d)*100 kde: a je koncentrácia NOx podľa bodu 1. 7. 6. b je koncentrácia NOx podľa bodu 1. 7. 7 c je koncentrácia NO podľa bodu 1. 7. 4 d je koncentrácia NO podľa bodu 1. 7. 5 1. 7. 4. Pridávanie kyslíka Cez tvarovku T sa do prúdiaceho plynu plynule pridáva kyslík alebo nulový vzduch, kým zobrazená hod- nota koncentrácie je asi o 20 % menšia než kalibračná koncentrácia uvedená v bode 1. 7. 2 (analyzátor je v režime NO). Zaznamená sa zobrazená hodnota koncentrácie c. V priebehu tohto procesu sa ozonátor udr- žiava v deaktivovanom stave. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 367 1. 7. 5. Aktivácia ozonátora Teraz sa aktivuje ozonátor, aby vyrobil dostatočné množstvo ozónu na zníženie koncentrácie NO asi na 20 % (minimálne 10 %) kalibračnej koncentrácie uvedenej v bode 1. 7. 2. Zaznamená sa zobrazená hod- nota koncentrácie d (analyzátor je v režime NO). 1. 7. 6. Režim NOx Analyzátor NO sa potom prepne do režimu NOx, takže plynná zmes (pozostávajúca z NO, NO2, O2 a N2) teraz prechádza prevodníkom. Zaznamená sa zobrazená hodnota koncentrácie a (analyzátor je v režime NOx). 1. 7. 7. Deaktivácia ozonátora Ozonátor sa teraz deaktivuje. Zmes plynov popísaná v bode 1. 7. 6 prechádza prevodníkom do detektora. Zaznamená sa zobrazená hodnota koncentrácie b (analyzátor je v režime NOx). 1. 7. 8. Režim NO Po prepnutí analyzátora do režimu NO a pri deaktivovanom ozonátore sa zastaví aj prúd kyslíka alebo syn- tetického vzduchu. Údaj NOx odčítaný na analyzátore sa nesmie odchyľovať od hodnoty nameranej podľa bodu 1. 7. 2. o viac než ± 5 % (analyzátor je v režime NO). 1. 7. 9. Prestávka vo výkone skúšky Pred každou kalibráciou analyzátora NOx sa musí odskúšať účinnosť prevodníka. 1. 7. 10. Požiadavka na účinnosť Účinnosť prevodníka nesmie byť nižšia než 90 %, ale veľmi sa odporúča, aby mal prevodník vyššiu účin- nosť — 95 %. Poznámka: Ak pri činnosti analyzátora na najbežnejšom rozsahu nie je ozonátor schopný dosiahnuť zní- ženie z 80 % na 20 % podľa bodu 1. 7. 5, musí sa používať najväčší rozsah, pri ktorom sa takéto zníženie dosiahne. Obrázok 6 Schéma zariadenia na meranie účinnosti prevodníka koncentrácie NOx 1. 8. Nastavenie FID 1. 8. 1. Optimalizácia odozvy detektora FID sa musí nastaviť podľa pokynov výrobcu prístroja. Na optimalizáciu odozvy na najbežnejšom pre- vádzkovom rozsahu sa musí použiť propán vo vzdušnom rozsahovom plyne. 368 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Po nastavení prietokov paliva a vzduchu podľa odporúčaní výrobcu sa do analyzátora privedie rozsahový plyn s 350 ± 75 ppm C. Odozva pri danom prietoku paliva sa určí z rozdielu medzi odozvou na rozsa- hový plyn a odozvou na nulový plyn. Prietok paliva sa po krokoch nastaví nad a pod hodnotu špecifiko- vanú výrobcom. Zaznamenajú sa odozvy na nulový a rozsahový plyn pri týchto hodnotách prietoku paliva. Rozdiel medzi odozvou na nulový a rozsahový plyn sa nakreslí a prietok paliva sa upraví podľa bohatej strany krivky. 1. 8. 2. Faktory odozvy na uhľovodíky Analyzátor sa skalibruje pomocou propánu vo vzduchu a v čistenom syntetickom vzduchu podľa bodu 1. 5. Faktory odozvy sa určujú pri spustení analyzátora do prevádzky a po dlhých prestávkach v prevádzke. Fak- tor odozvy (Rf) pre konkrétny druh uhľovodíka je pomer údaja C1 odčítaného na FID ku koncentrácii plynu vo valci vyjadrený v ppm C1. Koncentrácia skúšobného plynu musí byť na takej úrovni, aby bola zabezpečená odozva s veľkosťou pri- bližne 80 % plného rozsahu stupnice. Koncentrácia musí byť známa s presnosťou ± 2 % vzhľadom na gra- vimetrickú normu vyjadrenú v jednotkách objemu. Plynový valec musí byť okrem toho predbežne kondi- cionovaný po dobu 24 hodín pri teplote 298 K ± 5 K (25° C ± 5° C). Skúšobné plyny, ktoré treba používať, a odporúčané rozsahy relatívneho faktora odozvy: Metán a čistený syntetický vzduch 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15 Propylén a čistený syntetický vzduch 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 Toluén a čistený syntetický vzduch 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 Tieto hodnoty sú relatívne vzhľadom na faktor odozvy (Rf) rovný 1,00 pre propán a čistený syntetický vzduch. 1. 8. 3. Kontrola rušivého účinku kyslíka Pri uvedení analyzátora do prevádzky a po dlhých prestávkach v jeho prevádzke sa musí určiť, či je potrebné vykonať kontrolu rušivého účinku kyslíka. Faktor odozvy je definovaný a určuje sa spôsobom popísaným v bode 1. 8. 2. Skúšobný plyn, ktorý treba používať a odporúčaný rozsah relatívneho faktora odozvy: Propán a dusík 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05. Táto hodnota je relatívna vzhľadom na faktor odozvy (Rf) rovný 1,00 pre propán a čistený syntetický vzduch. Hodnota koncentrácie kyslíka vo vstupnom vzduchu horáka FID musí byť v rozmedzí ± 1 mol % koncen- trácie kyslíka vo vstupnom vzduchu horáka FID, ktorý bol použitý pri poslednej kontrole rušivého účinku kyslíka. Ak je rozdiel väčší, musí sa skontrolovať rušivý účinok kyslíka a analyzátor sa musí podľa potreby nastaviť. 1. 8. 4. Účinnosť bezmetánovej oxidačnej jednotky (NMC, iba pre plynové motory poháňané zemným plynom) Bezmetánová oxidačná jednotka sa používa na odstránenie bezmetánových uhľovodíkov zo vzorky plynu oxidáciou všetkých uhľovodíkov okrem metánu. V ideálnom prípade je miera premeny metánu 0 % a ostat- ných uhľovodíkov reprezentovaných etánom 100 %. Kvôli presnému meraniu NMHC sa určia hodnoty dvoch účinností a použijú sa pri výpočte hmotnostného prietoku emisií NMHC (pozri príloha III, dodatok 2, bod 4. 3). 1. 8. 4. 1. Metá no vá účinnosť Metánový kalibračný plyn sa nechá prúdiť cez FID raz s obtokom NMC a raz bez jej obtoku. Zaznamenajú sa tieto dve hodnoty koncentrácií. Účinnosť sa určí takto: kde: CEM = 1– concw concw/o concW = koncentrácia uhľovodíkov v prípade, keď CH4 prúdi cez NMC concW/O = koncentrácia uhľovodíkov v prípade, keď CH4 obteká NMC 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 369 1. 8. 4. 2. Et ánová účinnosť Etánový kalibračný plyn sa nechá prúdiť cez FID raz s obtokom NMC a raz bez jej obtoku. Zaznamenajú sa tieto dve hodnoty koncentrácií. Účinnosť sa určí takto: CEE = 1– concw concw/o kde concW = koncentrácia uhľovodíkov v prípade, keď C2H6 prúdi cez NMC concW/O = koncentrácia uhľovodíkov v prípade, keď C2H6 obteká NMC 1. 9. Rušivé účinky u analyzátorov CO, CO2 a NOx Iné plyny, prítomné vo výfukovom plyne, než analyzovaný plyn môžu niekoľkými spôsobmi rušivo ovplyvňovať hodnoty zobrazené na prístroji. Ku kladnému rušeniu dochádza v prístrojoch NDIR, v kto- rých rušivý plyn vyvoláva rovnaký účinok ako meraný plyn, len v menšej miere. Záporné rušenie vzniká v prístrojoch NDIR, v ktorých rušivý plyn rozširuje absorpčné pásmo meraného plynu a v prístrojoch s CLD, kde rušivý plyn zháša žiarenie. Pred prvým použitím analyzátora a po dlhých prestávkach v jeho prevádzke sa musia vykonávať kontroly rušivých účinkov popísané v bodoch 1. 9. 1 a 1. 9. 2. 1. 9. 1. Kontrola rušivých účinkov v analyzátore CO Na činnosť analyzátora CO môže rušivo vplývať voda a CO2. Preto sa musí pri izbovej teplote prebublávať cez vodu rozsahový plyn s CO2 s koncentráciou 80 až 100 % celej stupnice na maximálnom prevádzko- vom rozsahu použitom v priebehu skúšky a musí sa zaznamenať odozva analyzátora. Odozva analyzátora nesmie byť väčšia než 1 % celej stupnice na rozsahoch rovných alebo väčších než 300 ppm alebo 3 ppm na rozsahoch menších než 300 ppm. 1. 9. 2. Kontroly zhášania v analyzátoroch NOx V prípade analyzátorov s CLD (a HCLD) sú tými dvomi problémovými plynmi CO2 a vodná para. Zháša- cie odozvy na tieto dva plyny sú úmerné ich koncentráciám, a preto si kvôli určeniu zhášania pri najvyš- ších očakávaných koncentráciách, ktoré sa vyskytujú počas skúšok, vyžadujú použitie skúšobných tech- ník. 1. 9. 2. 1. K on tro l y z háš an ia CO 2 Rozsahový plyn s CO2 s koncentráciou 80 až 100 % celej stupnice na maximálnom prevádzkovom roz- sahu sa nechá prechádzať cez analyzátor NDIR a zaznamená sa hodnota koncentrácie CO2 ako A. Potom sa plyn zriedi na približne 50 % rozsahovým plynom s NO, nechá sa prechádzať cez analyzátor NDIR a (H)CLD a zaznamenajú sa hodnoty koncentrácií CO2 a NO ako B, resp. C. Potom sa prívod CO2 uzavrie, cez (H)CLD sa nechá prechádzať iba rozsahový plyn NO a zaznamená sa hodnota koncentrácie NO ako D. Zhášanie, ktorého hodnota nesmie byť väčšia než 3 % plného rozsahu stupnice, sa vypočíta takto: % zhášania = [1–( (C * A) (D * A)–(D * B))]*100 kde: A je koncentrácia CO2 v nezriedenom plyne nameraná analyzátorom NDIR v % B je koncentrácia CO2 v zriedenom plyne nameraná analyzátorom NDIR v % C je koncentrácia NO v zriedenom plyne nameraná (H)CLD v ppm D je koncentrácia NO v nezriedenom plyne nameraná (H)CLD v ppm Je možné používať alternatívne metódy zrieďovania a určovania hodnôt rozsahových plynov s CO2 a NO, ako je dynamické zmiešavanie/zmesovanie. 1. 9. 2. 2. Kontrola z hášania vo dou Tento typ kontroly sa vzťahuje len na merania koncentrácií na mokrom základe. Pri výpočte zhášania vodou sa musí zohľadniť riedenie rozsahového plynu s NO vodnou parou a merítkovanie koncentrácie vodnej pary v tejto zmesi na koncentráciu očakávanú v priebehu skúšok. 370 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Rozsahový plyn s NO s koncentráciou 80 až 100 % celej stupnice na normálnom prevádzkovom rozsahu sa nechá prechádzať cez (H)CLD a zaznamená sa hodnota koncentrácie NO ako D. Rozsahový plyn s NO sa potom pri izbovej teplote prebublá cez vodu, nechá sa prejsť cez (H)CLD a hodnota koncentrácie NO sa zaznamená ako C. Určia sa hodnoty absolútneho prevádzkového tlaku v analyzátore a teploty vody a zaznamenajú sa ako E, resp. F. Určí sa teplota nasýtených pár zmesi, ktorá zodpovedá teplote vody v pre- bublávači F, a zaznamená sa ako G. Koncentrácia vodnej pary (H, v %) v zmesi sa vypočíta takto: H = 100*(G/E) Očakávaná koncentrácia NO v zriedenom rozsahovom plyne (vo vodnej pare) (De) sa vypočíta takto: De = D *(1– H/100) V prípade výfukového plynu vznetového motora sa z koncentrácie CO2 v nezriedenom rozsahovom plyne (A nameranej podľa bodu 1. 9. 2. 1) odhadne maximálna koncentrácia vodnej pary vo výfukovom plyne (Hm, v %) očakávaná v priebehu skúšok, a to za predpokladu, že pomer atómov H / C v palive je 1,8: 1, takto: Hm = 0,9* A. Zhášanie vodou, ktoré nesmie byť väčšie než 3 %, sa vypočíta takto: % zhášania = 100*((De– C)/De)*(Hm/H) kde: De = je očakávaná koncentrácia NO v zriedenom plyne v ppm C = je koncentrácia NO v zriedenom plyne v ppm Hm = je maximálna koncentrácia vodnej pary v % H = je skutočná koncentrácia vodnej pary v % Poznámka: Je dôležité, aby rozsahový plyn s NO použitý pri tejto kontrole obsahoval len minimálnu kon- centráciu NO2, pretože pohlcovanie NO2 vodou nebolo vo výpočtoch zhášania zohľadnené. 1. 10. Kalibračné intervaly Analyzátory sa musia kalibrovať podľa bodu 1. 5 najmenej každé 3 mesiace alebo vždy po oprave, alebo zmene systému, ktorá by mohla ovplyvniť výpočty. 2. KALIBRÁCIA SYSTÉMU CVS 2. 1. Všeobecne Systém CVS sa kalibruje pomocou presného prietokomera s nadväznosťou na národné alebo medziná- rodné etalóny a pomocou uzatváracieho zariadenia. Prietok systémom sa meria pri rôzne nastavených mie- rach uzatvorenia a riadiace parametre systému sa merajú a vzťahujú sa na prietok. Je možné používať rôzne typy prietokomerov, napr. kalibrovaná Venturiho trubica, kalibrovaný laminárny prietokomer, kalibrovaný rýchlostný prietokomer. 2. 2. Kalibrácia objemového čerpadla (PDP) Všetky parametre súvisiace s čerpadlom sa merajú súčasne s parametrami súvisiacimi s prietokomerom, ktorý je zapojený do série s čerpadlom. Vypočítaný prietok (v m3/min na vstupe do čerpadla, absolútny tlak a teplota) sa vynáša do grafického priebehu v závislosti od korelačnej funkcie, ktorá predstavuje hod- noty špecifickej kombinácie parametrov čerpadla. Potom sa vyrieši linerárna rovnica, ktorá vyjadruje vzťah medzi prietokom čerpadla a korelačnou funkciou. Ak je systém CVS vybavený pohonom pracujúcim pri viacerých otáčkach, kalibrácia sa musí vykonať pre každý použitý rozsah. V priebehu kalibrácie sa musí udržiavať ustálená teplota. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 371 2. 2. 1. Analýza údajov Metódou, ktorú predpisuje výrobca, sa z údajov prietokomera vypočíta prietok vzduchu (Qs) pri každej nastavenej miere uzatvorenia (minimálne 6 nastavených hodnôt) v štandardných jednotkách m3/min. Potom sa prietok vzduchu prevedie na prietok čerpadla (V0) v m3/otáčku pri absolútnej teplote a tlaku na vstupe do čerpadla takto: V0 = Qs n * T 273 * 101,3 pA kde: Qs = prietok vzduchu v štandardných podmienkach (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) T = teplota na vstupe do čerpadla (K) pA = absolútny tlak na vstupe do čerpadla (pB – p1) (kPa) n = otáčky čerpadla (ot/s) Kvôli zohľadneniu vzájomného pôsobenia medzi zmenami tlaku na čerpadle a stratami kvôli netesnosti čerpadla sa vypočíta korelačná funkcia (X0) medzi otáčkami čerpadla, tlakovým rozdielom medzi vstupom a výstupom čerpadla a absolútnym tlakom na výstupe čerpadla takto: kde: X0 = 1 n *√Δpp pA DpP = tlakový rozdiel medzi vstupom a výstupom čerpadla (kPa) pA = absolútny tlak na výstupe čerpadla (kPa) Vykoná sa vyrovnanie metódou najmenších štvorcov a zostaví sa kalibračná rovnica takto: V0 = D0–m *(X0). D0 a m sú konštanty úseku na zvislej osi a sklonu, ktorými sa popisujú regresné priamky. V prípade systému CVS s viacerými otáčkami musia byť kalibračné krivky zostrojené pre rôzne rozsahy prietoku čerpadla približne rovnobežné a pri zmenšovaní rozsahu prietoku čerpadla hodnoty úseku na zvi- slej osi (D0) rastú. Hodnoty vypočítané z tejto rovnice sa musia nachádzať v rozmedzí ± 0, 5 % od nameranej hodnoty V0. Hodnoty m sa budú meniť od čerpadla k čerpadlu. Prítok tuhých znečisťujúcich látok v priebehu času spô- sobí, že straty netesnosťou čerpadla sa budú zmenšovať, čo sa prejaví nižšími hodnotami m. Preto sa kali- brácia vykonáva pri spustení čerpadla do činnosti, po veľkej údržbe a ak celkové overovanie systému (bod 2. 4) poukazuje na zmenu veľkosti strát netesnosťou čerpadla. 2. 3. Kalibrácia kritického prietoku Venturiho trubicou Kalibrácia CFV ja založená na rovnici prietoku pre kritický prietok Venturiho trubicou. Prietok plynu je funkciou tlaku a teploty na vstupe, ako je uvedené ďalej: Qs = Kv*pA √T kde: KV = kalibračný koeficient pA = absolútny tlak na vstupe do Venturiho trubice (kPa) T = teplota na vstupe do Venturiho trubice (K) 2. 3. 1. Analýza údajov Metódou, ktorú predpisuje výrobca, sa z údajov prietokomera vypočíta prietok vzduchu (Qs) pri každej nastavenej miere uzatvorenia (minimálne 8 nastavených hodnôt) v štandardných jednotkách m3/min. Pre každú nastavenú hodnotu uzatvorenia sa z kalibračných údajov vypočíta kalibračný koeficient takto: 372 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Kv = Qs*√T pA kde: Qs = prietok vzduchu v štandardných podmienkach (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) T = Teplota na vstupe do Venturiho trubice (K) pA = absolútny tlak na vstupe do Venturiho trubice (kPa) Kvôli určeniu rozsahu kritických prietokov sa nakreslí grafický priebeh KV ako funkcia tlaku na vstupe do Venturiho trubice. Pre kritický prietok (upchatá trubica) bude mať KV pomerne stálu hodnotu. S poklesom tlaku (zvyšuje sa vákuum) sa upchatie Venturiho trubice uvoľní a KV klesá, čo naznačuje, že CFV sa nachá- dza mimo povoleného rozsahu. Z minimálne ôsmich bodov v oblasti kritického prietoku sa vypočíta priemerná hodnota KV a štandardná odchýlka. Štandardná odchýlka nesmie prekročiť ± 0, 3 % priemernej hodnoty KV. 2. 4. Celkové overenie systému Určí sa celková presnosť vzorkovacieho systému CVS a analytického systému privedením známej hmot- nosti znečisťujúceho plynu do systému počas jeho normálnej prevádzky. Znečisťujúci plyn sa analyzuje a vypočíta sa hmotnosť podľa prílohy III, dodatok 2, bod 4. 3 okrem prípadu propánu, kedy sa pre uhľo- vodíky (HC) namiesto faktora s hodnotou 0,000479 použije hodnota 0,000472. Musí sa použiť každá z nasledujúcich techník. 2. 4. 1. Meranie s clonou kritického prietoku Známe množstvo čistého plynu (oxid uhoľnatý alebo propán) sa privedie do systému CVS cez kalibrovanú kritickú clonu. Ak je tlak na vstupe dostatočne vysoký, prietok, ktorý je nastavený prostredníctvom clony kritického prietoku, je nezávislý od tlaku na výstupe z clony (° kritický prietok). Systém CVS sa asi 5 až 10 minút prevádzkuje tak, ako počas normálnej emisnej skúšky výfukového plynu. Vzorka plynu sa analy- zuje obvyklým zariadením (vzorkovací vak alebo integračná metóda) a vypočíta sa hmotnosť plynu. Takto určená hmotnosť musí byť v rozmedzí ± 3 % od známej hmotnosti privedeného plynu. 2. 4. 2. Meranie gravimetrickou technikou Určí sa hmotnosť malého valca naplneného oxidom uhoľnatým alebo propánom s presnosťou ± 0, 01 gra- mu. Kým sa oxid uhoľnatý alebo propán privádza do systému CVS, systém sa asi 5 až 10 minút prevádz- kuje tak, ako počas normálnej emisnej skúšky výfukového plynu. Diferenciálnym vážením sa určí množ- stvo vypusteného čistého plynu. Vzorka plynu sa analyzuje obvyklým zariadením (vzorkovací vak alebo integračná metóda) a vypočíta sa hmotnosť plynu. Takto určená hmotnosť musí byť v rozmedzí ± 3 % od známej hmotnosti privedeného plynu. 3. KALIBRÁCIA SYSTÉMU MERANIA MNOŽSTVA TUHÝCH ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK 3. 1. Úvod Každý komponent sa musí kalibrovať tak často, ako je potrebné pre splnenie požiadaviek tejto smernice na presnosť. V tomto bode je popísaná kalibračná metóda, ktorá sa musí použiť pre komponenty uvedené v prílohe III, dodatok 4, bod 4 a v prílohe V, bod 2. 3. 2. Meranie prietoku Musí byť zabezpečená nadväznosť kalibrácie plynových prietokomerov alebo prístrojového vybavenia na meranie prietoku plynov na medzinárodné a/alebo národné etalóny. Maximálna chyba nameranej hod- noty musí byť v rozmedzí ± 2 % hodnoty zobrazenej na prístroji. Ak sa prietok plynu určuje diferenciálnym meraním prietoku, musí byť maximálna chyba rozdielu taká, aby sa presnosť GEDF nachádzala v rozmedzí ± 4 % (pozri tiež príloha V, bod 2. 2. 1, EGA). Je možné vypo- čítať ju pomocou druhej odmocniny chýb každého prístroja. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 373 3. 3. Kontrola podmienok čiastočného prietoku Musí sa kontrolovať rozsah kolísania rýchlosti a tlaku výfukového plynu a ak je to vhodné, musí sa nasta- vovať podľa požiadaviek prílohy V, bod 2. 2. 1, EP. 3. 4. Kalibračné intervaly Prístrojové vybavenie na meranie prietoku sa musí kalibrovať najmenej každé 3 mesiace alebo vždy po oprave, alebo zmene systému, ktorá by mohla ovplyvniť kalibráciu. 4. KALIBRÁCIA ZARIADENIA NA MERANIE OPACITY DYMU 4. 1. Úvod Opacimeter sa musí kalibrovať tak často, ako je potrebné pre splnenie požiadaviek tejto smernice na pres- nosť. V tomto bode je popísaná kalibračná metóda, ktorá sa musí použiť pre komponenty uvedené v prí- lohe III, dodatok 4, bod 5 a v prílohe V, bod 3. 4. 2. Postup kalibrácie 4. 2. 1. Doba zohriatia Opacimeter sa musí zohrievať a stabilizovať podľa odporúčaní výrobcu. Ak je opacimeter vybavený sys- témom prečisťovacieho vzduchu, ktorý zabraňuje zanášaniu meracej optiky prístroja sadzami, aj tento sys- tém sa musí aktivovať a nastaviť podľa odporúčaní výrobcu. 4. 2. 2. Určenie odozvy linearity Linearita opacimetra sa musí kontrolovať v režime zobrazenia hodnôt opacity podľa odporúčaní výrobcu. Do opacimetra sa postupne vložia tri neutrálne filtre so známou priepustnosťou, ktoré musia spĺňať požia- davky stanovené v prílohe III, dodatok 4, bod 5. 2. 5 a vždy sa zaznamená hodnota opacity. Neutrálne filtre musia mať nominálne hodnoty opacity približne 10 %, 20 % a 40 %. Linearita sa nesmie líšiť o viac než ± 2 % opacity od nominálnej hodnoty sivého filtra. Každá nelinearita, ktorá prekračuje vyššie uvedenú hodnotu, sa musí pred skúškou opraviť. 4. 3. Kalibračné intervaly Opacimeter sa musí kalibrovať podľa bodu 4. 2. 2 najmenej každé 3 mesiace alebo vždy po oprave alebo zmene systému, ktorá by mohla ovplyvniť kalibráciu. 374 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 PRÍLOHA IV TECHNICKÉ CHARAKTERISTIKY REFERENČNÉHO PALIVA PREDPÍSANÉHO PRE SCHVAĽOVACIE SKÚŠKY A PRE OVERENIE ZHODY VÝROBKOV 1. MOTOROVÁ NAFTA (1) Parameter Jednotka Limity (2) Minimálny Maximálny Skúšobná metóda Rok uverejne- nia Cetánové číslo (3) Hustota pri 15 °C Destilácia: — teplota 50 % — teplota 95 % — konečný bod varu Teplota vzplanutia CFPP Viskozita pri 40 °C Polycyklické aromatické uhľovo- díky Obsah síry (5) Korózia medi Conradsonov uhlíkový zvyšok (10 % DR) Obsah popola Obsah vody Neutralizačné číslo (silná kyselina) Oxidačná stabilita (6) (*) Nová a lepšia metóda pre po- lycyklické aromatické uhľovo- díky — vyvíja sa kg/m3 °C °C °C °C °C mm2/s % m/m mg/kg % m/m % m/m % m/m mg KOH/g mg/ml 52 833 245 345 — 55 — 2,5 3,0 — — — — — — — 54 837 — 350 370 — – 5 3,5 6,0 300 1 0,2 0,01 0,05 EN-ISO 5165 EN-ISO 3675 1998 (4) 1995 EN-ISO 3405 EN-ISO 3405 EN-ISO 3405 EN 27719 EN 116 EN-ISO 3104 IP 391* 1998 1998 1998 1993 1981 1996 1995 pr. EN-ISO/DIS 14596 1998 (4) EN-ISO 2160 1995 EN-ISO 10370 EN-ISO 6245 EN-IDO 12937 1995 1995 0,02 0,025 ASTM D 974-95 1998 (4) EN-ISO 12205 1996 % m/m — — EN 12916 [1997] (4) (1) Ak je potrebné vypočítať tepelnú účinnosť motora alebo vozidla, výhrevnosť paliva sa môže vypočítať zo vzorca: + 3,170d )(1–(x + y + s)) + 9,420s –2,499x 2 Merná energia (výhrevnosť) (čistá) v MJ/kg = (46,423–8,792d kde: d = hustota pri 15 °C, x = hmotnostný podiel vody (% podelené 100), y = hmotnostný podiel popola (% podelené 100), s = hmotnostný podiel síry (% podelené 100). (2) Hodnoty uvedené v špecifikácii sú „skutočné hodnoty“. Pri určení ich limitných hodnôt boli použité ustanovenia normy ISO 4259, Ropné výrobky — Určovanie a použí- vanie presných údajov vo vzťahu k metódam skúšok, pri stanovení samotnej minimálnej hodnoty bol zohľadnený minimálny rozdiel 2R nad nulou; ak je stanovená maxi- málna aj minimálna hodnota, je minimálny rozdiel 4R (R = reprodukovateľnosť). Napriek tomuto opatreniu, ktoré je potrebné zo štatistických dôvodov, by sa však výrobca paliva mal zamerať na nulovú hodnotu v tých prípadoch, kde je určená maximálna hodnota 2 R a na strednú hodnotu v tých prípadoch, kde je uvedený maxi- málny aj minimálny limit. Keby bolo potrebné vyjasniť otázku, či palivo spĺňa požiadavky špecifikácie, mali by sa použiť ustanovenia normy ISO 4259. (3) Rozsah limitných hodnôt pre cetánové číslo nie je v súlade s požiadavkou na minimálny rozsah 4 R. V prípade sporu medzi dodávateľom a užívateľom paliva je však možné pri jeho riešení použiť ustanovenia normy ISO 4259 za predpokladu, že sa vykoná dostatočný počet opakovaných meraní na to, aby sa dosiahla potrebná pres- nosť; tento prístup sa uprednostňuje pred určovaním na základe jednotlivých hodnôt. (4) Vo vhodnom čase bude doplnený mesiac uverejnenia. (5) Musí sa hlásiť skutočný obsah síry v palive použitom pri skúškach. Okrem toho obsah síry v referenčnom palive, ktoré sa používa pri schvaľovaní vozidla alebo motora vzhľadom na limitné hodnoty stanovené v riadku B tabuľky uvedenej v bode 6. 2. 1 prílohy I k tejto smernici, musí byť maximálne 50 ppm. Komisia čo najskôr, avšak najneskôr 31. decembra 1999, predloží návrh úpravy tejto prílohy, ktorý bude vyjadrovať trhovú priemernú hodnotu obsahu síry v palive vzhľadom na palivo defino- vané v prílohe IV k smernici 98/70/ES. (6) Hoci sa oxidačná stabilita reguluje, je pravdepodobné, že doba skladovateľnosti bude obmedzená. Je potrebné získať od dodávateľa informácie o podmienkach sklado- vania a dobe skladovateľnosti. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 375 2. ZEMNÝ PLYN Palivá predávané na európskom trhu sú k dispozícii v dvoch rozsahoch: — rozsah H, ktorého krajné referenčné palivá sú G20 a G23, — rozsah L, ktorého krajné referenčné palivá sú G23 a G25. Ďalej sú zhrnuté charakteristiky referenčných palív G20, G23 a G25: Referenčné palivo G20 Charakteristika Jednotky Základňa Limity Min. Max. Skúšobná metóda Zloženie: Metán Rovnováha [Inertné plyny + C2/C2 N2 +] mol % 100 — Obsah síry mg/m3 (1) — 99 — — 100 1 ISO 6974 50 ISO 6326-5 (1) Hodnotu treba určiť pri štandardných podmienkach (293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa) Referenčné palivo G23 Charakteristika Jednotky Základňa Limity Min. Max. Skúšobná metóda Zloženie: Metán Rovnováha [Inertné plyny + C2/C2 N2 +] mol % Obsah síry mg/m3 (1) 92,5 — 7,5 — 91,5 — 6,5 — 93,5 1 8,5 50 ISO 6974 ISO 6326-5 (1) Hodnotu treba určiť pri štandardných podmienkach (293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa) Referenčné palivo G25 Charakteristika Jednotky Základňa Limity Min. Max. Skúšobná metóda Zloženie: Metán Rovnováha [Inertné plyny + C2/C2 N2 +] mol % Obsah síry mg/m3 (1) 86 — 14 — 84 — 12 — 88 1 16 50 ISO 6974 ISO 6326-5 (1) Hodnotu treba určiť pri štandardných podmienkach (293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa) 376 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 3. SKVAPALNENÝ ROPNÝ PLYN Parameter Jednotka Oktánové číslo motora Zloženie Obsah C3 Obsah C4 Olefíny Zvyšok odparení obj % obj % obj % po mg/kg Celkový obsah síry ppm hmot (1) — klasifikácia Sírovodík Korózia medeného pása Voda pri 0 °C Limity pre palivo A Limity pre palivo B Min. 93,5 48 48 0 Max. 52 52 12 50 50 Žiadny Trieda 1 Bez Min. 93,5 83 13 9 Max. 87 17 15 50 50 Skúšobná metóda EN 589, príloha B ISO 7941 NFM 41-015 EN 24620 Žiadny ISO 8819 Trieda 1 ISO 6251 (2) Bez Vizuálna kontrola (1) Hodnotu treba určiť pri štandardných podmienkach (293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa) (2) Ak vzorka obsahuje inhibítory korózie alebo iné chemikálie, ktoré znižujú korozívnosť vzorky pre medený pás, touto metó- dou sa nemusí dať presne určiť prítomnosť korozívnych látok. Preto je zakázané pridávať tieto zlúčeniny iba za účelom posunu výsledkov tejto skúšobnej metódy. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 377 PRÍLOHA V ANALYTICKÉ A VZORKOVACIE SYSTÉMY 1. URČOVANIE KONCENTRÁCIE EMISIÍ PLYNNÝCH ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK 1. 1. Úvod Bod 1. 2 a obrázky 7 a 8 obsahujú podrobné popisy odporúčaných vzorkovacích a analytických systémov. Keďže rovnocenné výsledky je možné dosiahnuť rôznymi konfiguráciami, nie je potrebné presne sa pridr- žiavať obrázkov 7 a 8. Je možné používať ďalšie komponenty ako prístroje, ventily, solenoidy, čerpadlá a pre- pínače, ktoré pomôžu získať ďalšie informácie a koordinovať funkcie systémov týchto komponentov. Iné komponenty, ktoré nie sú potrebné na udržiavanie presnosti niektorých systémov, je možné vyradiť, ak sa ich vyradenie zakladá na dobrom inžinierskom úsudku. Obrázok 7 Schéma postupu činnosti systému pre analýzu koncentrácie CO, CO2, NOx, HC v neupravenom výfukovom plyne (iba pre ESC) 1. 2. Popis analytického systému Analytický systém pre určovanie koncentrácií emisií plynných znečisťujúcich látok v neupravenom (obrá- zok 7, iba ESC) alebo zriedenom (obrázok 8, ETC a ESC) výfukovom plyne je popísaný tak, že sa zohľadnilo použitie: — analyzátora HFID pre meranie koncentrácie uhľovodíkov; — analyzátora NDIR pre meranie oxidu uhoľnatého a oxidu uhličitého; — analyzátora HCLD alebo rovnocenného analyzátora pre meranie oxidov dusíka. Vzorku pre všetky komponenty je možné odoberať jednou vzorkovacou sondou alebo dvomi vzorkavacími sondami umiestnenými v tesnej blízkosti, vnútorne oddelenými a zavedenými do rôznych analyzátorov. Musí sa dávať pozor na to, aby na žiadnom mieste analytického systému nedochádzalo ku kondenzácii zlo- žiek výfukového plynu (vrátane vody a kyseliny sírovej). 378 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Obrázok 8 Schéma postupu činnosti systému pre analýzu koncentrácie CO, CO2, NOx, HC v zriedenom výfukovom plyne (ETC, voliteľná pre ESC) 1. 2. 1. Komponenty znázornené na obrázkoch 7 a 8 EP Výfuková rúra Vzorkovacia sonda výfukového plynu (iba na obrázku 7) Odporúča sa rovná uzavretá sonda z nerezovej ocele s viacerými otvormi. Vnútorný priemer nesmie byť väčší než vnútorný priemer vzorkovacieho potrubia. Hrúbka steny sondy nesmie byť väčšia než 1 mm. Na sonde musia byť urobené minimálne 3 otvory v 3 rôznych radiálnych rovinách dimenzované tak, aby sa nimi odo- berali vzorky približne rovnakého prúdu. Sonda musí siahať minimálne cez 80 % priemeru výfukovej rúry. Je možné používať jednu alebo dve vzorkovacie sondy. SP2 Vzorkovacia sonda uhľovodíkov v zriedenom výfukovom plyne (iba na obrázku 8) Sonda musí: — byť definovaná ako prvých 254 mm až 762 mm vyhrievaného vzorkovacieho potrubia HSL1; — mať minimálny vnútorný priemer 5 mm; — byť inštalovaná v zrieďovacom tuneli DT (pozri bod 2. 3, obrázok 20) v mieste, v ktorom už je zrieďovací vzduch dobre zmiešaný s výfukovým plynom (t. j. približne 10 priemerov tunela po prúde od miesta, v ktorom výfukový plyn vstupuje do zrieďovacieho tunela); — byť dostatočne vzdialená (radiálne) od ostatných sond a od steny tunela na to, aby na ňu nevplývali žiadne víry alebo spätné prúdy; — byť vyhrievaná tak, aby sa teplota prúdu plynu na výstupe sondy zvýšila na 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C). SP3 Vzorkovacia sonda CO, CO2, NOx v zriedenom výfukovom plyne (iba obrázok 8) Sonda musí: — byť umiestnená v tej istej rovine ako SP2; — byť dostatočne vzdialená (radiálne) od ostatných sond a od steny tunela na to, aby na ňu nevplývali žiadne víry alebo spätné prúdy; — byť vyhrievaná a izolovaná po celej svojej dĺžke na minimálnu teplotu 328 K (55 °C), aby sa tak zabrá- nilo kondenzácii vody. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 379 HSL1 Vyhrievané vzorkovacie potrubie Toto vzorkovacie potrubie privádza vzorku plynu z jednej sondy k miestu (miestam) delenia a k analyzátoru uhľovodíkov. Vzorkovacie potrubie musí: — mať vnútorný priemer minimálne 5 mm a maximálne 13,5 mm; — byť vyrobené z nerezovej ocele alebo PTFE; — udržiavať teplotu steny 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) meranú na každom samostatne regulovanom úseku, ak je teplota výfukového plynu v mieste vzorkovacej sondy rovná alebo nižšia než 463 K (190 °C); — udržiavať vyššiu teplotu steny než 453 K (180 °C), ak je teplota výfukového plynu v mieste vzorkovacej sondy vyššia než 463 K (190 °C); — udržiavať teplotu steny 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) v mieste bezprostredne pred vyhrievaným filtrom F2 a HFID. HSL2 Vyhrievané vzorkovacie potrubie pre NOx Toto vzorkovacie potrubie musí: — udržiavať teplotu steny 328 K až 473 K (55 °C až 200 °C) až po prevodník C, ak sa používa chladiaci kúpeľ B a až po analyzátor, ak sa chladiaci kúpeľ B nepoužíva; — byť vyrobené z nerezovej ocele alebo PTFE. SL Vzorkovacie potrubie pre CO a CO2 Toto potrubie musí byť vyrobené z PTFE alebo z nerezovej ocele. Môže byť vyhrievané alebo nevyhrievané. BK Vzorkovací vak koncentrácii pozadia (voliteľný; iba na obrázku 8) Pre odber vzoriek a následné určovanie koncentrácií pozadia v nich. BG Vzorkovací vak (voliteľný; iba na obrázku 8 pre vzorkovanie CO a CO2) Pre odber vzoriek a následné určovanie koncentrácií ich zložiek. F1 Vyhrievaný predradený filter (voliteľný) Jeho teplota musí byť rovnaká ako teplota HSL1. F2 Vyhrievaný filter Tento filter musí zachytiť všetky tuhé znečisťujúce látky vo vzorke plynu ešte pred jej vstupom do analyzá- tora. Teplota filtra musí byť rovnaká ako teplota HSL. Filter sa musí vymieňať podľa potreby. P Vyhrievané vzorkovacie čerpadlo Čerpadlo musí byť vyhrievané na rovnakú teplotu ako HSL1. HC Vyhrievaný plameňový ionizačný detektor (HFID) pre určovanie koncentrácií uhľovodíkov. Jeho teplota sa musí udržiavať na hodnote 453 K až 473 K (180 °C až 200 °C). CO, CO2 Analyzátory NDIR pre určovanie koncentrácií oxidu uhoľnatého a oxidu uhličitého (voliteľné pre určovanie zrieďovacieho pomeru pri meraní hmotnosti tuhých znečisťujúcich látok). NO Analyzátor CLD alebo HCLD pre určovanie koncentrácií oxidov dusíka. Ak sa používa HCLD, musí sa udr- žiavať na teplote 328 K až 473 K (55 °C až 200 °C). C Prevodník Pred vykonaním analýzy v CLD alebo HCLD sa musí použiť prevodník, ktorý zabezpečí katalytickú redukciu NO2 na NO. 380 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 B Chladiaci kúpeľ (voliteľný) Je určený na ochladenie a kondenzáciu vody vo vzorke výfukového plynu. Kúpeľ sa musí udržiavať na tep- lote 273 K až 277 K (0 °C až 4 °C) ľadom alebo chladením. Kúpeľ je voliteľný, ak je analyzátor zabezpečený proti rušivým účinkom vodnej pary v súlade s požiadavkami prílohy III, dodatok 5, body 1. 9. 1 a 1. 9. 2. Ak sa voda odstráni kondenzáciou, teplota alebo rosný bod vzorky plynu sa musí sledovať buď vnútri odlučo- vača vody alebo po prúde za ním. Teplota alebo rosný bod vzorky plynu nesmie prekročiť 280 K (7 °C). Pre odstraňovanie vody zo vzorky nie je povolené používať chemické sušičky. T1, T2, T3 Snímač teploty Určený na sledovanie teploty prúdu plynu. T4 Snímač teploty Určený na sledovanie teploty prevodníka NO2 - NO. T5 Snímač teploty Určený na sledovanie teploty chladiaceho kúpeľa. G1, G2, G3 Tlakomer Určený na meranie tlaku vo vzorkovacích potrubiach. R1, R2 Regulátor tlaku Určený na reguláciu tlaku vzduchu, resp. paliva vstupujúceho do HFID. R3, R4, R5 Regulátor tlaku Určený na reguláciu tlaku vo vzorkovacích potrubiach a prietoku do analyzátorov. FL1, FL2, FL3 Prietokomer Určený na sledovanie prietoku vzorky cez obtok. FL4, FL5, FL6 Prietokomer (voliteľný) Určený na sledovanie prietoku cez analyzátory. V1, V2, V3, V4, V5 Výberový ventil Umožňuje vhodné nastavenie ventilov, ktorým sa volí trasa prívodu vzorky plynu, rozsahového plynu alebo nulového plynu do analyzátorov. V6, V7 Solenoidový ventil Umožňuje obtok prevodníka NO2 - NO. V8 Ihlový ventil Určený na vyvažovanie prietoku cez prevodník NO2 - NO (C) a cez jeho obtok. V9, V10 Ihlový ventil Určený na reguláciu prietokov cez analyzátory. V11, V12 Pákový ventil Určený na odvod kondenzátu z kúpeľa B. 1. 3. Analýza NMHC (iba pre plynové motory poháňané zemným plynom) 1. 3. 1. Metóda plynovej chromatografie (GC, obrázok 9) Pri používaní metódy plynovej chromatografie sa malý odmeraný objem vzorky vstriekne do analytickej kolóny, cez ktorú je hnaný inertným nosným plynom. V kolóne sa oddeľujú rôzne zložky podľa ich bodov varu, takže v rôznych časových okamihoch sa vypierajú z kolóny von. Potom prechádzajú cez detektor, ktorý vytvára elektrický signál, ktorého veľkosť závisí od koncentrácie zložiek. Keďže nejde o metódu spojitej ana- lýzy, možno ju používať iba v spojení s metódou vzorkovania pomocou vaku popísanou v prílohe III, doda- tok 4, bod 3. 4. 2. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 381 Pre analýzu NMHC sa musí používať metóda automatizovanej plynovej chromatografie s FID. Výfukový plyn sa vzorkuje do vzorkovacieho vaku, z ktorého sa časť vzorky odoberie a vstriekne sa do plynového chro- matografu. Na kolóne typu Porapak sa vzorka rozdelí na dve časti (CH4/vzduch/CO a NMHC/CO2/H2O). Na kolóne s molekulovým sitom sa CH4 oddelí od vzduchu a CO a potom vstúpi do FID, kde sa zmeria jeho koncentrácia. Úplný cyklus od vstreknutia jednej vzorky po vstreknutie druhej je možné absolvovať za 30 s. Kvôli určeniu koncentrácie NMHC sa koncentráci CH4 odčíta od celkovej koncentrácie uhľovodíkov (po- zri príloha III, dodatok 2, bod 4. 3. 1). Na obrázku 9 je znázornené typické zapojenie plynového chromatografu kvôli bežnému určovaniu koncen- trácie CH4. Na základe dobrého inžinierskeho úsudku je možné používať aj iné metódy plynovej chroma- tografie. Obrázok 9 Schéma postupu činnosti systému pre analýzu koncentrácie metánu (metóda plynovej chromatografie) Komponenty znázornené na obrázku 9 PC Kolóna typu Porapak Musí sa používať typ Porapak N, 180/300 μm (oko 50/80), dĺžka 610 mm x vnútorný priemer 2,16 mm a pred počiatočným použitím sa musí kondicionovať spolu s nosným plynom najmenej 12 hodín pri teplote 423 K (150 °C). MSC Kolóna s molekulovým sitom Musí sa používať typ 13X, 250/350 μm (oko 45/60), dĺžka 1220 mm x vnútorný priemer 2,16 mm a pred počiatočným použitím sa musí kondicionovať spolu s nosným plynom najmenej 12 hodín pri teplote 423 K (150 °C). OV Piecka Je určená na udržiavanie kolón a ventilov na ustálenej teplote pre potreby prevádzky analyzátorov a na kon- dicionovanie kolón pri teplote 423 K (150 °C). SLP Vzorkovacia slučka Kus trubice z nerezovej ocele s dostatočnou dĺžkou na to, aby sa do neho zmestil objem približne 1 cm3 382 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 P Čerpadlo Určené na privedenie vzorky do plynového chromatografu. D Sušička Musí sa používať sušička obsahujúca molekulové sito, pomocou ktorého sa odstraňuje voda a iné nečistoty, ktoré by mohli byť prítomné v nosnom plyne. HC Plameňový ionizačný detektor (FID), ktorým sa meria koncentrácia metánu. V1 Vstrekovací ventil vzorky Je určený na vstrekovanie vzorky odobratej zo vzorkovacieho vaku cez vzorkovacie potrubie SL znázornené na obrázku 8. Ventil musí mať malý mŕtvy objem, musí byť plynotesný a musí sa dať vyhriať na 423 K (150 °C). V3 Výberový ventil Pomocou neho sa volí prívod rozsahového plynu, vzorky plynu alebo sa zastaví prúd plynov. V2, V4, V5, V6, V7, V8 Ihlový ventil Určený na nastavovanie prietokov v systéme. R1, R2, R3 Regulátor tlaku Určený na reguláciu prietokov paliva (= nosný plyn), vzorky, resp. vzduchu. FC Prietoková kapilára Určená na reguláciu prietoku vzduchu do FID. G1, G2, G3 Tlakomer Určený na reguláciu prietokov (= nosný plyn), vzorky, resp. vzduchu. F1, F2, F3, F4, F5 Filter Filtre zo spekaných kovov, ktoré bránia vniknutiu drobných zrniek do čerpadla alebo prístroja. FL1 URčený na meranie prietoku vzorky cez obtok. 1. 3. 2. Metóda s bezmetánovou oxidačnou jednotkou (NMC, obrázok 10) V oxidačnej jednotke oxidujú všetky uhľovodíky okrem CH4 na CO2 a H2O, takže po prechode vzorky cez bezmetánovú oxidačnú jednotku detektor FID detekuje iba CH4. Ak sa používa vzorkovací vak, do vzorko- vacieho potrubia SL (pozri bod 1. 2, obrázok 8) sa musí inštalovať systém na presmerovanie prúdu plynu, pomocou ktorého je možné nechať prúd plynu alternatívne prechádzať cez oxidačnú jednotku alebo okolo nej vďaka zapojeniu znázornenému v hornej časti obrázku 10. V rámci merania koncentrácie NMHC sa sle- dujú a zaznamenávajú obidve hodnoty (uhľovodíky aj CH4) namerané na FID. Ak sa používa integračná metóda, musí sa do HSL1 (pozri bod 1. 2, obrázok 8) paralelne k základnému FID inštalovať bezmetánová oxidačná jednotka v sérii s druhým FID podľa zapojenia znázorneného v dolnej časti obrázku 10. V rámci merania koncentrácie NMHC sa sledujú a zaznamenávajú hodnoty namerané na obidvoch FID (uhľovodíky aj CH4). Oxidačná jednotka sa musí pred začatím skúšobných činností kondicionovať pri teplote 600 K (327 °C) alebo vyššej vzhľadom na jej katalytický účinok na CH4 a C2H6 pri hodnotách obsahu H2O, ktoré sú reprezenta- tívne pre podmienky prúdu výfukového plynu. Musí byť známa hodnota rosného bodu a obsahu O2 v prúde vzorky výfukového plynu. Musí sa zaznamenávať relatívna odozva FID na CH4 (pozri príloha III, dodatok 5, bod 1. 8. 2). 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 383 Obrázok 10 Schéma postupu činnosti systému pre analýzu koncentrácie metánu s bezmetánovou oxidačnou jednotkou (NMC) Komponenty znázornené na obrázku 10 NMC Bezmetánová oxidačná jednotka Určená na oxidáciu všetkých uhľovodíkov okrem metánu. HC Vyhrievaný plameňový ionizačný detektor (HFID), ktorým sa merajú koncentrácie uhľovodíkov a CH4. Tep- lota sa musí udržiavať na hodnote 453 K až 473 K (180 °C až 200 °C). V1 Výberový ventil Pomocou neho sa volí prívod vzorky plynu, nulového plynu alebo rozsahového plynu. Ventil V1 je zhodný s ventilom V2 na obrázku 8. V2, V3 Solenoidový ventil Umožňuje obtok bezmetánovej oxidačnej jednotky. V4 Ihlový ventil Určený na vyvažovanie prietoku cez bezmetánovú oxidačnú jednotku a cez jej obtok. R1 Regulátor tlaku Určený na reguláciu tlaku vo vzorkovacom potrubí a prietoku do HFID. Regulátor R1 je zhodný s regulá- torom R3 na obrázku 8. FL1 Prietokomer Určený na meranie prietoku vzorky cez obtok. Prietokomer FL1 je zhodný s prietokomerom FL 1 na obrázku 8. 384 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 2. ZRIEĎOVANIE VÝFUKOVÝCH PLYNOV A URČOVANIE HMOTNOSTI TUHÝCH ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK 2. 1. Úvod Body 2. 2, 2. 3 a 2. 4 a obrázky 11 až 22 obsahujú podrobné informácie o odporúčaných zrieďovacích a vzor- kovacích systémoch. Keďže rovnocenné výsledky je možné dosiahnuť rôznymi konfiguráciami, nie je potrebné presne sa pridržiavať týchto obrázkov. Je možné používať ďalšie komponenty ako prístroje, ventily, solenoidy, čerpadlá a prepínače, ktoré pomôžu získať ďalšie informácie a koordinovať funkcie systémov týchto komponentov. Iné komponenty, ktoré nie sú potrebné na udržiavanie presnosti niektorých systé- mov, je možné vyradiť, ak sa ich vyradenie zakladá na dobrom inžinierskom úsudku. 2. 2. Zrieďovací systém s čiastočným prietokom Na obrázkoch 11 až 19 je znázornený zrieďovací systém, ktorý je založený na zrieďovaní časti prúdu výfu- kového plynu. Rozdeľovanie prúdu výfukového plynu a následný proces zrieďovania môžu zabezpečovať rôzne typy zrieďovacích systémov. Kvôli následnému záchytu tuhých znečisťujúcich látok sa všetok zrie- dený výfukový plyn alebo iba časť zriedeného výfukového plynu nechá prechádzať do vzorkovacieho sys- tému tuhých znečisťujúcich látok (bod 2. 4, obrázok 21). Prvá metóda sa nazýva typ s úplným vzorkovaním, druhá metóda sa nazýva typ s frakčným vzorkovaním. Výpočet zrieďovacieho pomeru závisí od typu použitého systému. Odporúčajú sa tieto typy: Izokinetické systémy (obrázky 11 a 12) V týchto systémoch sa dosahuje stav, v ktorom je prietok do prenosovej trubice zhodný s prietokom pre- važnej časti výfukového plynu, pokiaľ ide o rýchlosť a/alebo tlak, čo si vyžaduje, aby bol prúd výfukového plynu v mieste vzorkovacej sondy nerušený a rovnomerný. Obvykle sa to dosiahne pomocou rezonátora a rovného prívodného úseku trubice pred miestom odberu vzoriek. Deliaci pomer sa potom počíta z ľahko merateľných veličín, ako sú priemery trubíc. Treba poznamenať, že izokonetika sa využíva iba na dosiahnu- tie rovnakých podmienok prúdenia a nie rovnakého rozdelenia veľkostí. Väčšinou nie je potrebné rozdeľo- vať veľkosti, pretože častice tuhých znečisťujúcich látok sú dostatočne malé na to, aby sa v tekutine pohy- bovali pozdĺž prúdnic. Systémy regulované podľa prietoku s meraním koncentrácií (obrázky 13 až 17) V týchto systémoch sa vzorka odoberá z prúdu prevažnej časti výfukového plynu úpravou prietoku zrieďo- vacieho vzduchu a celkového prietoku zriedeného výfukového plynu. Zrieďovací pomer sa určuje z koncen- trácií stopovacích plynov, ako sú CO2 a NOx, ktoré sa prirodzene vyskytujú vo výfukovom plyne z moto- rov. Merajú sa koncentrácie v zriedenom výfukovom plyne a v zrieďovacom vzduchu, kým koncentrácia v neupravenom výfukovom plyne sa môže buď priamo merať, alebo sa môže určovať z prietoku paliva a z rovnice uhlíkovej rovnováhy, ak je známe zloženie paliva. Systémy sa môžu regulovať podľa počítaného zrieďovacieho pomeru (obrázky 13 a 14) alebo podľa prietoku do prenosovej trubice (obrázky 12, 13 a 14). Systémy regulované podľa prietoku s meraním prietoku (obrázky 18 a 19) V týchto systémoch sa vzorka odoberá z prúdu prevažnej časti výfukového plynu nastavením prietoku zrie- ďovacieho vzduchu a celkového prietoku zriedeného výfukového plynu. Zrieďovací pomer sa určuje z roz- dielu týchto dvoch prietokov. Je potrebné presne kalibrovať prietokomery jeden vzhľadom na druhý, pre- tože relatívna veľkosť týchto dvoch prietokov môže viesť k významným chybám pri vyšších hodnotách zrieďovacieho pomeru (15 a viac). Prietok sa reguluje veľmi priamo udržiavaním konštantného prietoku zrie- deného výfukového plynu a v prípade potreby zmenou prietoku zrieďovacieho vzduchu. Pri používaní zrieďovacích systémov s čiastočným prietokom sa musí venovať pozornosť riešeniu prípad- ných problémov spojených so stratou tuhých znečisťujúcich látok v prenosovej trubici, čím sa zabezpečí odber reprezentatívnych vzoriek z výfukového plynu motora, a určovaniu deliaceho pomeru. V popísaných systémoch sa týmto kritickým oblastiam venuje pozornosť. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 385 Obrázok 11 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom s izokinetickou sondou a frakčným vzorkovaním (regulácia pomocou SB) Izokinetická vzorkovacia sonda ISP prenáša neupravený výfukový plyn z výfukovej rúry EP cez prenosovú trubicu TT do zrieďovacieho tunela DT. Rozdiel tlakov výfukového plynu medzi výfukovou rúrou a vstu- pom do sondy sa meria diferenciálnym tlakovým prevodníkom DPT. Tento signál sa prenáša do regulátora prietoku FC1, ktorý ovláda nasávacie dúchadlo SB tak, aby sa na špičke sondy udržiaval nulový rozdiel tla- kov. V týchto podmienkach sú rýchlosti prúdenia výfukového plynu v EP a ISP zhodné a prietok cez ISP a TT je konštantnou časťou (dielom) prietoku výfukového plynu. Deliaci pomer sa určuje z plôch priečnych prie- rezov EP a ISP. Prietok zrieďovacieho vzduchu sa meria prístrojom na meranie prietoku FM1. Zrieďovací pomer sa počíta z prietoku zrieďovacieho vzduchu a deliaceho pomeru. Obrázok 12 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom s izokinetickou sondou a frakčným vzorkovaním (regulácia pomocou PB) Izokinetická vzorkovacia sonda ISP prenáša neupravený výfukový plyn z výfukovej rúry EP cez prenosovú trubicu TT do zrieďovacieho tunela DT. Rozdiel tlakov výfukového plynu medzi výfukovou rúrou a vstu- pom do sondy sa meria diferenciálnym tlakovým prevodníkom DPT. Tento signál sa prenáša do regulátora prietoku FC1, ktorý ovláda vysokotlakové dúchadlo PB tak, aby sa na špičke sondy udržiaval nulový rozdiel tlakov. Vykonáva sa to odoberaním malej časti zrieďovacieho vzduchu, ktorého prietok už bol odmeraný prístrojom na meranie prietoku FM1 a jej privedením do prenosovej trubice TT pomocou pneumatickej clony. V týchto podmienkach sú rýchlosti prúdenia výfukového plynu v EP a ISP zhodné a prietok cez ISP a TT je konštantnou časťou (dielom) prietoku výfukového plynu. Deliaci pomer sa určujez plôch priečnych 386 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 prierezov EP a ISP. Zrieďovací vzduch sa nasáva cez zrieďovací tunel DT nasavacím dúchadlom SB a jeho prietok sa meria prístrojom FM1 inštalovaným na vstupe do DT. Zrieďovací pomer sa počíta z prietoku zrie- ďovacieho vzduchu a deliaceho pomeru. Obrázok 13 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom s meraním koncentrácie CO2 alebo NOx a frakčným vzorkovaním Neupravený výfukový plyn sa privádza z výfukovej rúry EP cez vzorkovaciu sondu SP a prenosovú trubicu TT do zrieďovacieho tunela DT. Koncentrácie stopovacieho plynu (CO2 alebo NOx) sa merajú v neuprave- nom výfukovom plyne, v zriedenom výfukovom plyne, ako aj v zrieďovacom vzduchu analyzátorom (ana- lyzátormi) výfukového plynu EGA. Tieto signály sa prenášajú do regulátora prietoku FC2, ktorý ovláda buď vysokotlakové dúchadlo PB, alebo nasávacie dúchadlo SB tak, aby sa v zrieďovacom tuneli DT udržiavali žia- dané hodnoty deliaceho a zrieďovacieho pomeru výfukového plynu. Zrieďovací pomer sa počíta z koncen- trácií stopovacieho plynu v neupravenom výfukovom plyne, v zriedenom výfukovom plyne a v zrieďova- com vzduchu. Obrázok 14 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom s meraním koncentrácie CO2, rovnováhou uhlíka a úplným vzorkovaním 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 387 Neupravený výfukový plyn sa privádza z výfukovej rúry EP cez vzorkovaciu sondu SP a prenosovú trubicu TT do zrieďovacieho tunela DT. Koncentrácie CO2 sa merajú v zriedenom výfukovom plyne a v zrieďova- com vzduchu analyzátorom (analyzátormi) výfukového plynu EGA. Signály koncentrácie CO2 a hmotnost- ného prietoku paliva GFUEL sa prenášajú buď do regulátora prietoku FC2, alebo do regulátora prietoku FC3 vzorkovacieho systému tuhých znečisťujúcich látok (pozri obrázok 21). Regulátor prietoku FC2 ovláda vyso- kotlakové dúchadlo PB, regulátor prietoku FC3 ovláda čerpadlo P (pozri obrázok 21), čím sa upravuje prie- tok do a zo systému tak, aby sa v zrieďovacom tuneli DT udržiavali žiadané hodnoty deliaceho a zrieďova- cieho pomeru výfukového plynu. Zrieďovací pomer sa počíta z koncentrácií CO2 a hmotnostného prietoku paliva GFUEL na základe predpokladu uhlíkovej rovnováhy. Obrázok 15 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s jednou Venturiho trubicou, s meraním koncentrácie a frakčným vzorkovaním Neupravený výfukový plyn sa privádza z výfukovej rúry EP cez vzorkovaciu sondu SP a prenosovú trubicu TT do zrieďovacieho tunela DT v dôsledku podtlaku, ktorý v zrieďovacom tuneli DT vytvára Venturiho tru- bica VN. Prietok plynu cez prenosovú trubicu TT závisí od výmeny hybnosti v zóne Venturiho trubice, a preto ho ovplyvňuje absolútna teplota plynu na výstupe z prenosovej trubice TT. V dôsledku toho nie je delenie výfukového plynu pre daný prietok tunelom konštantné a zrieďovací pomer pri nízkom zaťažení je mierne nižší ako pri vysokom zaťažení. Koncentrácie stopovacieho plynu (CO2 alebo NOx) sa merajú v neupravenom výfukovom plyne, v zriedenom výfukovom plyne a v zrieďovacom vzduchu analyzátorom (analyzátormi) výfukového plynu EGA. Zrieďovací pomer sa počíta z takto nameraných hodnôt. 388 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Obrázok 16 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s dvojicou Venturiho trubíc alebo dvojicou clôn, s meraním koncentrácie a frakčným vzorkovaním Neupravený výfukový plyn sa privádza pomocou deliča prietoku obsahujúceho sady clôn alebo Venturiho trubice z výfukovej rúry EP cez vzorkovaciu sondu SP a prenosovú trubicu TT do zrieďovacieho tunela DT. Prvá sada clôn alebo Venturiho trubica (FD1) je umiestnená vo výfukovej rúre EP, druhá (FD2) v prenosovej trubici TT. Okrem toho sú kvôli udržiavaniu konštantného delenia výfukového plynu potrebné dva regu- lačné ventily tlaku (PCV1 a PCV2). Konštantné delenie výfukového plynu sa udržiava reguláciou spätného tlaku vo výfukovej rúre EP a tlaku v zrieďovacom tuneli DT. PCV1 je umiestnený vo výfukovej rúre EP po prúde za vzorkovacou sondou SP, PCV2 medzi vysokotlakovým dúchadlom PB a zrieďovacím tunelom DT. Koncentrácie stopovacieho plynu (CO2 alebo NOx) sa merajú v neupravenom výfukovom plyne, v zriede- nom výfukovom plyne a v zrieďovacom vzduchu analyzátorom (analyzátormi) výfukového plynu EGA. Sú potrebné pre kontrolu delenia výfukového plynu a môžu sa využívať na prestavenie PCV1 a PCV2 kvôli dosiahnutiu presnej regulácie delenia. Zrieďovací pomer sa počíta z koncentrácií stopovacieho plynu. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 389 Obrázok 17 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s delením do viacerých trubiek, s meraním koncentrácie a frakčným vzorkovaním Neupravený výfukový plyn sa privádza pomocou deliča prietoku FD3 obsahujúceho niekoľko trubíc s rov- nakými rozmermi (rovnaký priemer, dĺžka a polomer ohybu) z výfukovej rúry EP cez prenosovú trubicu TT do zrieďovacieho tunela DT. Delič prietoku FD3 je inštalovaný vo výfukovej rúre EP. Výfukový plyn prúdiaci jednou z trubíc deliča prietoku sa privádza do zrieďovacieho tunela DT, výfukový plyn prúdiaci ostatnými trubicami prechádza cez tlmiacu komoru DC. Delenie výfukového plynu je takto určené celkovým počtom trubíc. Regulácia konštantného delenia si vyžaduje, aby bol medzi tlmiacou komorou DC a výstupom pre- nosovej trubice TT nulový tlakový rozdiel. Hodnota tlakového rozdielu sa meria diferenciálnym tlakovým prevodníkom DPT. Nulová hodnota tlakového rozdielu sa dosahuje vtláčaním čerstvého vzduchu do zrie- ďovacieho tunela v mieste výstupu z prenosovej trubice TT. Koncentrácie stopovacieho plynu (CO2 alebo NOx) sa merajú v neupravenom výfukovom plyne, v zriedenom výfukovom plyne a v zrieďovacom vzduchu analyzátorom (analyzátormi) výfukového plynu EGA. Sú potrebné pre kontrolu delenia výfukového plynu a môžu sa využívať pri regulácii prietoku vtláčania čerstvého vzduchu na dosiahnutie presnej regulácie dele- nia. Zrieďovací pomer sa počíta z koncentrácií stopovacieho plynu. 390 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s reguláciou prietoku a úplným vzorkovaním Obrázok 18 Neupravený výfukový plyn sa privádza z výfukovej rúry EP cez vzorkovaciu sondu SP a prenosovú trubicu TT do zrieďovacieho tunela DT. Celkový prietok tunelom sa nastavuje pomocou regulátora prietoku FC3 a vzorkovacieho čerpadla P, ktoré je súčasťou vzorkovacieho systému tuhých znečisťujúcich látok (PSS, pozri obrázok 18). Prietok zrieďovacieho vzduchu sa reguluje regulátorom prietoku FC2, ktorý môže používať GEXHW, GAIRW alebo GFUEL ako riadiace signály žiadanej hodnoty delenia výfukového plynu. Prietok vzorky do zrieďovacieho tunela DT je rozdiel celkového prietoku a prietoku zrieďovacieho vzduchu. Prietok zrie- ďovacieho vzduchu sa meria prístrojom na meranie prietoku FM1, celkový prietok sa meria prístojom na meranie prietoku FM3, ktorý je súčasťou vzorkovacieho systému tuhých znečisťujúcich látok (pozri obrá- zok 21). Zrieďovací pomer sa počíta z týchto dvoch prietokov. Zrieďovací systém s čiastočným prietokom, s reguláciou prietoku a frakčným vzorkovaním Obrázok 19 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 391 Neupravený výfukový plyn sa privádza z výfukovej rúry EP cez vzorkovaciu sondu SP a prenosovú trubicu TT do zrieďovacieho tunela DT. Delenie výfukového plynu a prietok do zrieďovacieho tunela DT reguluje regulátor prietoku FC2, pomocou ktorého sa príslušným spôsobom nastavujú prietoky (alebo rýchlosti) cez vysokotlakové dúchadlo PB a nasávacie dúchadlo SB. Je to umožnené tým, že vzorka, ktorú odoberá vzor- kovací systém tuhých znečisťujúcich látok, sa vracia do zrieďovacieho tunela DT. Hmotnostné prietoky GEXHW, GAIRW alebo GFUEL sa môžu používať ako riadiace signály regulátora prietoku FC2. Prietok zrieďo- vacieho vzduchu sa meria pomocou prístroja na meranie prietoku FM1, celkový prietok sa meria prístrojom na meranie prietoku FM2. Zrieďovací pomer sa počíta z týchto dvoch prietokov. 2. 2. 1. Komponenty znázornené na obrázkoch 11 až 19 EP Výfuková rúra Výfuková rúra môže byť izolovaná. Kvôli zmenšeniu tepelnej zotrvačnosti výfukovej rúry sa odporúča, aby bol pomer hrúbky jej steny k jej priemeru 0,015 alebo menší. Použitie počet ohybov pružných úsekov musí byť obmedzené hodnotou pomeru dĺžky k priemeru 12 alebo menšou. Počet ohybov sa musí minimalizovať kvôli zmenšeniu zotrvačného usádzania. Ak je súčasťou systému tlmič skúšobného stanoviska, tento tlmič môže byť tiež izolovaný. V prípade izokinetického systému nesmú byť na úseku výfukovej rúry dlhom najmenej 6 priemerov rúry pred a 3 priemery rúry za špičkou sondy žiadne kolená, ohyby ani náhle zmeny priemeru. Rýchlosť výfukového plynu v zóne odberu vzoriek musí byť vyššia než 10 m/s okrem režimu voľnobehu. Kolísanie tlaku výfuko- vého plynu nesmie prekročiť v priemere ± 500 Pa. Žiadne kroky podniknuté na zníženie kolísania tlaku, ktoré idú nad rámec použitia výfukového systému podvozkového typu (vrátane tlmiča a zariadení na doda- točnú úpravu výfukového plynu) nesmú zmeniť činnosť motora, ani spôsobiť usádzanie tuhých znečisťujú- cich látok. V prípade systémov s izokinetickou sondou sa odporúča, aby bol na výfukovej rúre rovný úsek s dĺžkou 6 priemerov rúry pred a 3 priemery rúry za špičkou sondy. SP Vzorkovacia sonda (obrázky 10, 14, 15, 16, 18, 19) Minimálny vnútorný priemer musí byť 4 mm. Pomer priemeru výfukovej rúry k priemeru sondy musí byť rovný minimálne 4. Sonda musí mať tvar otvorenej trubice s otvorom smerujúcim proti prúdu výfukového plynu a musí byť inštalovaná v osi výfukovej rúry, alebo to musí byť sonda s viacerými otvormi popísaná vo vysvetlivke skratky SP v bode 1. 2. 1. a znázornená na obrázku 5. ISP Izokinetická vzorkovacia sonda (obrázky 11, 12) Izokinetická vzorkovacia sonda musí byť inštalovaná čelom proti prúdu výfukového plynu v osi výfukovej rúry a v tom úseku výfukovej rúry EP, v ktorom sú splnené prietokové podmienky. Musí byť skonštruovaná tak, aby poskytovala proporcionálne vzorky neupraveného výfukového plynu. Minimálny vnútorný prie- mer sondy musí byť 12 mm. Na zabezpečenie izokinetického delenia výfukového plynu udržiavaním nulovej hodnoty rozdielu tlakov medzi výfukovou rúrou EP a izokinetickou vzorkovacou sondou ISP je potrebný regulačný systém. V týchto podmienkach sú rýchlosti prúdenia výfukového plynu vo výfukovej rúre EP a v izokinetickej vzorkovacej sonde ISP zhodné a hmotnostný prietok cez ISP je konštantnou časťou prietoku výfukového plynu. Izoki- netická vzorkovacia sonda ISP musí byť pripojená k diferenciálnemu tlakovému prevodníku DPT. Reguláciu, ktorou sa zabezpečuje nulová hodnota rozdielu tlakov medzi výfukovou rúrou EP a izikonetickou vzorko- vacou sondou ISP, vykonáva regulátor prietoku FC1. FD1, FD2 Delič prietoku (obrázok 16) Jedna sada clôn alebo jedna Venturiho trubica je inštalovaná vo výfukovej rúre EP a druhá v v prenosovej trubici TT. Pomocou nich sa zabezpečujú proporcionálne vzorky neupraveného výfukového plynu. Na zabezpečenie proporcionálneho delenia na základe regulácie tlakov vo výfukovej rúre a v zrieďovacom tuneli DT je potrebný regulačný systém pozostávajúci z dvoch reulačných ventilov tlaku PCV1 a PCV2. FD3 Delič prietoku (obrázok 17) Do výfukovej rúry EP je inštalovaná sada trubíc (mnohotrubicový blok), ktorou sa zabezpečujú proporcio- nálne vzorky neupraveného výfukového plynu. Jednou z trubíc sa výfukový plyn privádza do zrieďovacieho tunela DT, kým z ostatných trubíc výfukový plyn vystupuje do tlmiacej komory DC. Trubice musia mať rov- naké rozmery (rovnaký priemer, dĺžku a polomer ohybu), takže rozdelenie výfukového plynu závisí od cel- kového počtu trubíc. Na zabezpečenie proporcionálneho delenia výfukového plynu udržiavaním nulovej hodnoty rozdielu tlakov medzi výstupom z mnohotrubicového bloku do tlmiacej komory DC a výstupom z prenosovej trubice TT je potrebný regulačný systém. V týchto podmienkach sú rýchlosti prúdenia výfu- kového plynu vo výfukovej rúre a v deliči prietoku FD3 proporcionálne (úmerné) a prietok prenosovou 392 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 trubicou TT je konštantnou časťou prietoku výfukového plynu. Tieto dve miesta musia byť pripojené k dife- renciálnemu tlakovému prevodníku DPT. Reguláciu, ktorou sa zabezpečuje nulová hodnota rozdielu tlakov, vykonáva regulátor prietoku FC1. EGA Analyzátor výfukového plynu (obrázky 13, 14, 15, 16, 17) Je možné používať analyzátory CO2 a NOx (v prípade metódy uhlíkovej rovnováhy iba analyzátor CO2). Ana- lyzátory sa musia kalibrovať tak, ako analyzátory používané pri meraní koncentrácií emisií plynných znečis- ťujúcich látok. Na určovanie rozdielov koncentrácií je možné používať jeden alebo viac analyzátorov. Mera- cie systémy musia mať takú presnosť, aby bola presnosť GEDFW, i v rozmedzí ± 4 %. TT Prenosová trubica (obrázky 11 až 19) Prenosová trubica musí: — Byť čo najkratšia, ale jej dĺžka by nemala byť väčšia než 5 m. — Mať rovnaký alebo väčší priemer, ako je priemer sondy, ale jej priemer nesmie byť väčší než 25 mm. — Končiť v osi zrieďovacieho tunela a smerovať po prúde. Ak je trubica dlhá 1 meter alebo menej, musí by izolovaná materiálom s maximálnou tepelnou vodivosťou 0,05 W/mK, pričom radiálna hrúbka izolácie musí zodpovedať priemeru sondy. Ak je trubica dlhšia než 1 meter, musí byť izolovaná a vyhrievaná na minimálnu teplotu steny 523 K (250 °C). DPT Diferenciálny tlakový prevodník (obrázky 11, 12, 17) Direfenciálny tlakový prevodník musí mať rozsah ± 500 Pa alebo menej. FC1 Regulátor prietoku (obrázky 11, 12, 17) U izokinetických systémov (obrázky 11, 12) je regulátor prietoku potrebný na udržiavanie nulovej hodnoty roz- dielu tlakov medzi výfukovou rúrou EP a izokinetickou vzorkovacou sondou ISP. Nastavovať je možné: a) reguláciou otáčok alebo prietoku nasávacieho dúchadla SB a udržiavaním konštantných otáčok alebo prietoku vysokotlakového dúchadla PB v priebehu každého režimu (obrázok 11) alebo b) nastavením konštantného hmotnostného prietoku zriedeného plynu na nasávacom dúchadle SB a regu- láciou prietoku cez vysokotlakové dúchadlo, a teda aj prietoku vzorky výfukového plynu v oblasti na konci prenosovej trubice TT (obrázok 12). V prípade systému s reguláciou tlaku nesmie zostatková chyba v regulačnej slučke prekročiť ± 3 Pa. Kolísa- nie tlaku v zrieďovacom tuneli nesmie prekročiť v priemere ± 250 Pa. U mnohotrubicového systému (obrázok 17) je regulátor prietoku potrebný na zabezpečenie proporcionálneho delenia výfukového plynu tým, že udržiava nulovú hodnotu rozdielu tlakov medzi výstupom z mnohotru- bicového bloku a výstupom z prenosovej trubice TT. Nastavuje sa reguláciou prietoku vtláčania čerstvého vzduchu do zrieďovacieho tunela DT na výstupe z prenosovej trubice TT. PCV1, PCV2 Regulačný ventil tlaku (obrázok 16) V systéme s dvojicou Venturiho trubíc/dvojicou clôn sú potrebné dva regulačné ventily tlaku. Zabezpečujú proporcionálne delenie prietoku reguláciou spätného tlaku vo výfukovej rúre EP a tlaku v zrieďovacom tuneli DT. Ventily musia byť umiestnené vo výfukovej rúre po prúde za vzorkovacou sondou, resp. medzi vyso- kotlakovým dúchadlom PB a zrieďovacím tunelom DT. DC Tlmiaca komora (obrázok 17) Tlmiaca komora musí byť inštalovaná na výstupe z mnohotrubicového bloku. Jej úlohou je minimalizovať kolísanie tlaku vo výfukovej rúre EP. VN Venturiho trubica (obrázok 15) Venturiho trubica je inštalovaná v zrieďovacom tuneli DT, kde vytvára podtlak v oblasti výstupu z preno- sovej trubice TT. Prietok výfukového plynu cez prenosovú trubicu TT je určený výmenou hybnosti v zóne Venturiho trubice a v podstate je úmerný prietoku vysokotlakového dúchadla PB, čo vedie ku konštantnej hodnote zrieďovacieho pomeru. Pretože výmenu hybnosti ovplyvňuje teplota na výstupe z prenosovej 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 393 trubice TT a rozdiel tlakov medzi výfukovourúrou EP a zrieďovacím tunelom DT, skutočná hodnota zrie- ďovacieho pomeru pri nízkom zaťažení je mierne nižšia než pri vysokom zaťažení. FC2 Regulátor prietoku (obrázky 13, 14, 18, 19, voliteľný) Regulátor prietoku je možné používať na reguláciu prietoku cez vysokotlakové dúchadlo PB a/alebo nasá- vacie dúchadlo SB. Môže byť pripojený k signálom prietoku výfukového plynu, nasávaného vzduchu alebo paliva a/alebo k diferenciálnym signálom CO2 alebo NOx. Ak sa používa zdroj tlakového vzduchu (obrázok 18), regulátorom FC2 sa priamo reguluje prietok vzduchu. FM1 Zariadenie na meranie prietoku (obrázky 11, 12, 18, 19) Merač prietoku plynu alebo iné prístrojové vybavenie, ktorým sa meria prietok zrieďovacieho vzduchu. FM1 je voliteľný, ak je vysokotlakové dúchadlo PB kalibrované na meranie prietoku. FM2 Zariadenie na meranie prietoku (obrázok 19) Merač prietoku plynu alebo iné prístrojové vybavenie, ktorým sa meria prietok zriedeného výfukového ply- nu. FM2 je voliteľný, ak je nasávacie dúchadlo SB kalibrované na meranie prietoku. PB Vysokotlakové dúchadlo (obrázky 11, 12, 13, 14, 15, 16, 19) Kvôli regulácii prietoku zrieďovacieho vzduchu môže byť PB pripojené k regulátorom prietoku FC1 alebo FC2. PB nie je potrebné, ak sa používa škrtiaca klapka. Ak je PB vhodne kalibrované, možno ho používať na meranie prietoku zrieďovacieho vzduchu. SB Nasávacie dúchadlo (obrázky 11, 12, 13, 16, 17, 19) Používa sa iba v systéme s frakčným vzorkovaním. Ak je SB vhodné kalibrované, možno ho používať na meranie prietoku zriedeného výfukového plynu. DAF Filter zrieďovacieho vzduchu (obrázky 11 až 19) Kvôli odstráneniu uhľovodíkov pozadia sa odporúča filtrovať zrieďovací vzduch a prepierať ho cez aktívne uhlie. Na žiadosť výrobcu sa zrieďovací vzduch musí vzorkovať v súlade s dobrou inžinierskou praxou kvôli určeniu hmotnosti tuhých znečisťujúcich látok pozadia, ktorú je potom možné odčítať od hodnôt namera- ných v zriedenom výfukovom plyne. DT Zrieďovací tunel (obrázky 11 až 19) Zrieďovací tunel: — musí mať dostatočnú dĺžku, aby umožnil úplné premiešanie výfukového plynu so zrieďovacím vzdu- chom v podmienkach turbulentného prúdenia, — musí byť zostrojený z nerezovej ocele s: — pomerom hrúbka steny/priemer rovným 0,025 alebo menším v prípade zrieďovacích tunelov s vnú- torným priemerom väčším než 75 mm, — nominálnou hrúbkou steny najmenej 1,5 mm v prípade zrieďovacích tunelov s vnútorným prieme- rom rovným alebo menším než 75 mm, — musí mať priemer najmenej 75 mm v prípade typu s frakčným vzorkovaním, — v prípade typu s úplným vzorkovaním sa odporúča priemer najmenej 25 mm, — môže byť ohrievaný na maximálnu teplotu steny 325 K (52 °C) priamym ohrevom alebo predhrievaním zrieďovacím vzduchom za predpokladu, že teplota vzduchu pred vstupom výfukového plynu do zrie- ďovacieho tunela neprekročí 325 K (52 °C), — môže byť izolovaný. Výfukový plyn z motora sa musí dôkladne premiešavať so zrieďovacím vzduchom. V systémoch s frakčným vzorkovaním sa po spustení do činnosti musí kontrolovať kvalita miešania pomocou profilu CO2 tunela pri bežiacom motore (najmenej štyri od seba rovnako vzdialené meracie miesta). Ak je to potrebné, možno pou- žívať zmiešavaciu clonu. 394 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Poznámka: Ak je teplota okolia v blízkosti zrieďovacieho tunela nižšia než 293 K (20 °C), musia sa prijať preventívne opatrenia proti stratám tuhých znečisťujúcich látok na chladných stenách zrieďo- vacieho tunela. Preto sa odporúča vyhrievať a/alebo izolovať tunel tak, aby sa udržiaval v rámci vyššie uvedených limitov. Pri vysokých hodnotách zaťaženia motora sa tunel môže chladiť neagresívnymi prostriedkami, ako je cirkulačný ventilátor dovtedy, kým teplota chladiaceho média neklesne pod 293 K (20 °C). HE Tepelný výmenník (obrázky 16, 17) Tepelný výmenník musí mať dostatočný výkon na to, aby udržiaval teplotu na vstupe do nasávacieho dúchadla SB v rozmedzí ± 11 K od priemernej prevádzkovej teploty zaznamenanej v priebehu skúšky. 2. 3. Plnoprietokový zrieďovací systém Na obrázku 20 je znázornený zrieďovací systém, ktorý je založený na zrieďovaní celého množstva výfuko- vého plynu a využíva koncepciu CVS (odber vzoriek s konštantným objemom). Musí sa merať celý objem zmesi výfukového plynu a zrieďovacieho vzduchu. Je možné používať systém s objemovým čerpadlom PDP alebo systém s kritickým prietokom Venturiho trubicou CFV. Kvôli následnému záchytu tuhých znečisťujúcich látok sa vzorka zriedeného výfukového plynu nechá prejsť do vzorkovacieho systému tuhých znečisťujúcich látok (bod 2. 4, obrázky 21 a 22). Ak sa to deje priamo, proces sa nazýva jednoduché zrieďovanie. Ak sa vzorka zriedi ešte raz v sekundárnom zrieďovacom tuneli, pro- ces sa nazýva dvojité zrieďovanie. Tento proces je užitočný v prípade, že po jednoduchom zriedení nie je možné splniť požiadavku na čelnú teplotu filtra. Hoci systém s dvojitým zrieďovaním je čiastočne zrieďovací sys- tém, je popísaný v bode 2. 4 na obrázku 22 ako modifikácia vzorkovacieho systému tuhých znečisťujúcich látok, pretože zdieľa väčšinu svojich dielov s typickým vzorkovacím systémom tuhých znečisťujúcich látok. Obrázok 20 Plnoprietokový zrieďovací systém Celé množstvo neupraveného výfukového plynu sa v zieďovacom tuneli DT zmiešava so zrieďovacím vzdu- chom. Prietok zriedeného výfukového plynu sa meria buď objemovým čerpadlom PDP, alebo pomocou bloku s kritickým Venturiho prietokom CFV. Kvôli proporcionálnemu vzorkovaniu tuhých znečisťujúcich látok a kvôli určovaniu prietoku sa môže použiť tepelný výmenník HE alebo blok elektronickej kompenzá- cie prietoku EFC. Keďže určovanie hmotnosti tuhých znečisťujúcich látok je založené na celkovom preteče- nom množstve zriedeného výfukového plynu, nie je potrebné počítať zrieďovací pomer. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 395 2. 3. 1. Komponenty znázornené na obrázku 20 EP Výfuková rúra Dĺžka výfukovej rúry od výstupu výfukového potrubia z motora, výstupu preplňovacieho turbodúchadla alebo zariadenia na dodatočnú úpravu plynu nesmie prekročiť 10 m. Ak je výfuková rúra za výstupom výfu- kového potrubia z motora, výstupom preplňovacieho turbodúchadla alebo zariadenia na dodatočnú úpravu plynu dlhšia ako 4 m, musí sa izolovať celé potrubie presahujúce 4 m okrem merača hodnôt dymu inštalo- vaného do potrubia, ak sa používa. Izolácia musí mať radiálnu hrúbku najmenej 25 mm. Tepelná vodivosť izolačného materiálu musí mať hodnotu najviac 0,1 W/mK meranú pri 673 K. Kvôli zmenšeniu tepelnej zotr- vačnosti výfukovej rúry sa odporúča, aby bol pomer hrúbky jej steny k jej priemeru 0,015 alebo menší. Pou- žitie pružných úsekov musí byť obmedzené hodnotou pomeru dĺžky k priemeru 12 alebo menšou. PDP Objemové čerpadlo Objemové čerpadlo odmeriava celkové pretečené množstvo zriedeného výfukového plynu z počtu otáčok a z objemu čerpadla. Objemové čerpadlo ani systém prívodu zrieďovacieho vzduchu nesmú umelo znižovať protitlak výfukového systému. Statický protitlak výfukového plynu, meraný pri pracujúcom objemovom čer- padle, musí zostávať v rozmedzí ± 1, 5 kPa od statického tlaku, meraného bez pripojenia k objemovému čer- padlu pri rovnakých otáčkach a zaťažení motora. Ak sa nepoužíva systém kompenzácie prietoku, teplota plynnej zmesi bezprostredne pred objemovým čerpadlom musí byť v rozmedzí ± 6 K od priemernej pre- vádzkovej teploty zaznamenanej v priebehu skúšky. Systém kompenzácie prietoku je možné používať len vtedy, keď teplota na vstupe do objemového čerpadla neprekročí 323 K (50 °C). CFV Systém s kritickým prietokom Venturiho trubicou Systémom CFV sa meria celkové pretečené množstvo zriedeného výfukového plynu na princípe udržiavania prietoku v podmienkach upchatia (kritický prietok). Statický protitlak výfukového plynu meraný pri pracu- júcom systéme s kritickým Venturiho prietokom CFV musí zostávať v rozmedzí ± 1, 5 kPa od statického tla- ku, meraného bez pripojenia k systému CFV pri rovnakých otáčkach a zaťažení motora. Ak sa nepoužíva systém kompenzácie prietoku, teplota plynnej zmesi bezprostredne pred systémom CFV musí byť v rozme- dzí ± 11 K od priemernej prevádzkovej teploty zaznamenanej v priebehu skúšky. HE Tepelný výmenník (voliteľný, iba ak sa používa systém elektronickej kompenzácie prietoku EFC) Tepelný výmenník musí mať dostatočný výkon na to, aby udržiaval teplotu v rámci vyššie požadovaných limitov. EFC Systém elektronickej kompenzácie prietoku (voliteľný, iba ak sa používa tepelný výmenník) Ak sa teplota na vstupe do objemového čerpadla PDP alebo systému s kritickým prietokom Venturiho tru- bicou CFV neudržiava v rámci vyššie uvedených limitov, je potrebné používať systém kompenzácie prietoku na priebežné meranie prietoku a na reguláciu proporcionálneho vzorkovania vo vzorkovacom systéme tuhých znečisťujúcich látok. Na tento účel sa kvôli príslušnej korekcii prietoku vzorky cez filtre tuhých zne- čisťujúcich látok vzorkovacieho systému tuhých znečisťujúcich látok (pozri bod 2. 4, obrázky 21, 22) pou- žívajú priebežne merané signály prietoku. DT Zrieďovací tunel Zrieďovací tunel: — musí mať dostatočne malý priemer na to, aby vyvolával turbulentné prúdenie (Reynoldsovo číslo musí byť väčšie než 4 000), a dostatočnú dĺžku na to, aby umožnil úplné premiešanie výfukového plynu so zrieďovacím vzduchom; je možné používať zmiešavaciu clonu, — v systéme s jednoduchým zrieďovaním musí mať priemer najmenej 460 mm, — v systéme s dvojitým zrieďovaním musí mať priemer najmenej 210 mm, — môže byť izolovaný. Výfukový plyn z motora musí byť v mieste, v ktorom sa privádza do zrieďovacieho tunela, nasmerovaný v smere prúdenia a dôkladne premiešaný. 396 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Pri použití systému s jednoduchým zrieďovaním sa vzorka prenáša zo zrieďovacieho tunela do vzorkova- cieho systému tuhých znečisťujúcich látok (bod 2. 4, obrázok 21). Prietokový výkon objemového čerpadla PDP alebo systému s kritickým prietokom Venturiho trubicou CFV musí byť dostatočný na to, aby udržiaval teplotu zriedeného výfukového plynu bezprostredne pred primárnym filtrom tuhých znečisťujúcich látok na hodnote nižšej alebo rovnej 325 K (52 °C). Pri použití systému s dvojitým zrieďovaním sa vzorka prenáša zo zrieďovacieho tunela do sekundárneho zrie- ďovacieho tunela, v ktorom sa ďalej zriedi, a potom prechádza cez vzorkovacie filtre (bod 2. 4, obrázok 22). Prietokový výkon objemového čerpadla PDP alebo systému s kritickým prietokom Venturiho trubicou CFV musí byť dostatočný na to, aby udržiaval teplotu prúdu zriedeného výfukového plynu v zrieďovacom tuneli v zóne vzorkovania na hodnote nižšej alebo rovnej 464 K (191 °C). Sekundárny zrieďovací systém musí poskytovať dostatočne veľké množstvo sekundárneho zrieďovacieho vzduchu na to, aby udržiaval teplotu prúdu dvojnásobne zriedeného výfukového plynu bezprostredne pred primárnym filtrom tuhých znečisťu- júcich látok na hodnote nižšej alebo rovnej 325 K (52 °C). DAF Filter zrieďovacieho vzduchu Kvôli odstráneniu uhľovodíkov pozadia sa odporúča filtrovať zrieďovací vzduch a prepierať ho cez aktívne uhlie. Na žiadosť výrobcu motora sa zrieďovací vzduch musí vzorkovať v súlade s dobrou inžinierskou pra- xou kvôli určeniu úrovne tuhých znečisťujúcich látok na pozadí, ktorú je potom možné odčítať od hodnôt nameraných v zriedenom výfukovom plyne. PSP Vzorkovacia sonda tuhých znečisťujúcich látok Sonda je prívodným úsekom PTT a: — musí byť inštalovaná čelom proti prúdu v mieste, v ktorom sú už zrieďovací vzduch a výfukový plyn dobre zmiešané, t. j. v osi zrieďovacieho tunela, približne 10 priemerov tunela po prúde od miesta, kde výfukový plyn vstupuje do zrieďovacieho tunela, — musí mať minimálny vnútorný priemer 12 mm, — môže byť ohrievaná na maximálnu teplotu steny 325 K (52 °C) priamym ohrevom alebo predhrievaním zrieďovacím vzduchom za predpokladu, že teplota vzduchu pred vstupom výfukového plynu do zrie- ďovacieho tunela neprekročí 325 K (52 °C), — môže byť izolovaná. 2. 4. Vzorkovací systém tuhých znečisťujúcich látok Vzorkovací systém tuhých znečisťujúcich látok je potrebný na zachytávanie tuhých znečisťujúcich látok na filtri tuhých znečisťujúcich látok. V prípade zrieďovacieho systému s čiastočným prietokom a s úplným vzorko- vaním, v ktorom celá vzorka zriedeného výfukového plynu prechádza cez filtre, tvoria systémy zrieďovania (bod 2. 2, obrázky 14, 18) a vzorkovania obvykle integrálny blok. V prípade zrieďovacieho systému s čiastočným prietokom a s frakčným vzorkovaním alebo v prípade plnoprietokového systému, v ktorom cez filtre prechádza iba časť zriedeného výfukového plynu, tvoria systémy zrieďovania (bod 2. 2, obrázky 11, 12, 13, 15, 16, 17, 19; bod 2. 3, obrázok 20) a vzorkovania rôzne bloky. V tejto smernici sa systém dvojitého zrieďovania (obrázok 22) plnoprietokového zrieďovacieho systému považuje za osobitnú modifikáciu typického vzorkovacieho systému tuhých znečisťujúcich látok znázorne- ného na obrázku 21. Do systému s dvojitým zrieďovaním patria všetky dôležité diely vzorkovacieho sys- tému tuhých znečisťujúcich látok, ako sú držiaky filtrov a vzorkovacie čerpadlo a okrem toho aj niektoré zrieďovacie prvky, ako je blok dodávky zrieďovacieho vzduchu a sekundárny zrieďovací tunel. Kvôli zabráneniu akémukoľvek dopadu na regulačné slučky sa odporúča, aby vzorkovacie čerpadlo bežalo počas celého skúšobného postupu. V prípade jednofiltrovej metódy sa musí používať obtokový systém, ktorý umožní, aby vzorka prechádzala cez vzorkovacie filtre v potrebných časových intervaloch. Veľkosť rušiacich účinkov prepínacieho postupu na regulačné slučky sa musí minimalizovať. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 397 Obrázok 21 Vzorkovací systém tuhých znečisťujúcich látok Vzorka zriedeného výfukového plynu sa odoberá pomocou vzorkovacieho čerpadla P zo zrieďovacieho tunela DT zrieďovacieho systému s čiastočným prietokom alebo plnoprietokového zrieďovacieho systému cez vzorkovaciu sondu tuhých znečisťujúcich látok PSP a prenosovú trubicu tuhých znečisťujúcich látok PTT. Vzorka prechádza cez držiak (držiaky) filtrov FH, ktorý obsahuje vzorkovacie filtre tuhých znečisťujúcich látok. Prietok vzorky reguluje regulátor prietoku FC3. Ak sa používa systém elektronickej kompenzácie prie- toku EFC (pozri obrázok 20), prietok zriedeného výfukového plynu sa používa ako riadiaci signál žiadanej hodnoty pre FC3. Obrázok 22 Systém s dvojitým zrieďovaním (iba plnoprietokový systém) Vzorka zriedeného výfukového plynu sa prenáša zo zrieďovacieho tunela DT plnoprietokového zrieďova- cieho systému cez vzorkovaciu sondu tuhých znečisťujúcich látok PSP a prenosovú trubicu tuhých znečis- ťujúcich látok PTT do sekundárneho zrieďovacieho tunela SDT, kde sa ešte raz zriedi. Potom vzorka prechá- dza cez držiak (držiaky) filtrov FH, ktorý obsahuje vzorkovacie filtre tuhých znečisťujúcich látok. Prietok zrieďovacieho vzduchu je obvykle konštantný, kým prietok vzorky reguluje regulátor prietoku FC3. Ak sa používa systém elektronickej kompenzácie prietoku EFC (pozri obrázok 20), celkové pretečené množstvo zriedeného výfukového plynu sa používa ako riadiaci signál žiadanej hodnoty pre FC3. 398 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 2. 4. 1. Komponenty znázornené na obrázkoch 21 a 22 PTT Prenosová trubica tuhých znečisťujúcich látok (obrázky 21, 22) Prenosová trubica tuhých znečisťujúcich látok nesmie byť dlhšia než 1 020 mm a vždy, keď je to možné, musí sa jej dĺžka minimalizovať. Kde je to možné (t. j. v zrieďovacích systémoch s čiastočným prietokom a s frakčným vzorkovaním a v plnoprietokových zrieďovacích systémoch), musí sa do dĺžky PTT zahrnúť aj dĺžka vzorkovacích sond (SP, ISP, PSP, pozri body 2. 2 a 2. 3). Tieto rozmery sú platné pre: — zrieďovací systém s čiastočným prietokom a frakčným vzorkovaním a pre plnoprietokový systém s jednoduchým zrie- ďovaním od špičky sondy (SP, ISP, PSP) po držiak filtrov, — zrieďovací systém s čiastočným prietokom a úplným vzorkovaním od konca zrieďovacieho tunela po držiak fil- trov, — plnoprietokový systém s dvojitým zrieďovaním od špičky sondy (PSP) po sekundárny zrieďovací tunel s dvo- jitým zrieďovaním. Prenosová trubica: — môže byť ohrievaná na maximálnu teplotu steny 325 K (52 °C) priamym ohrevom alebo predhrievaním zrieďovacím vzduchom za predpokladu, že teplota vzduchu pred vstupom výfukového plynu do zrie- ďovacieho tunela neprekročí 325 K (52 °C), — môže byť izolovaná. SDT Sekundárny zrieďovací tunel Sekundárny zrieďovací tunel musí mať minimálny priemer 75 mm a mal by byť dostatočne dlhý na to, aby sa v ňom druhýkrát riedená vzorka zdržala najmenej 0,25 sekundy. Držiak primárneho filtra FH musí byť umiestnený do vzdialenosti 300 mm od výstupu zo sekundárneho zrieďovacieho tunela SDT. Sekundárny zrieďovací tunel: — môže byť ohrievaný na maximálnu teplotu steny 325 K (52 °C) priamym ohrevom alebo predhrievaním zrieďovacím vzduchom za predpokladu, že teplota vzduchu pred vstupom výfukového plynu do zrie- ďovacieho tunela neprekročí 325 K (52 °C); — môže byť izolovaný. FH Držiak (držiaky) filtrov (obrázky 21, 22) Na uchytenie primárneho a záložného filtra sa môže použiť jedno filtrové puzdro alebo samostatné filtrové puzdrá. Musia byť splnené požiadavky prílohy III, dodatok 4, bod 4. 1. 3. Držiak (držiaky) filtrov: — môže byť ohrievaný na maximálnu teplotu steny 325 K (52 °C) priamym ohrevom alebo predhrievaním zrieďovacím vzduchom za predpokladu, že teplota vzduchu pred vstupom výfukového plynu do zrie- ďovacieho tunela neprekročí 325 K (52 °C), — môže byť izolovaný. P Vzorkovacie čerpadlo (obrázky 21, 22) Ak sa prietok nekoriguje pomocou FC3, musí byť vzorkovacie čerpadlo tuhých znečisťujúcich látok umiest- nené v dostatočnej vzdialenosti od tunela na to, aby sa teplota plynu na vstupe udržiavala na konštantnej hodnote (± 3 K). DP Čerpadlo zrieďovacieho vzduchu (obrázok 22) Ak sa zrieďovací vzduch nepredhrieva, musí byť čerpadlo zrieďovacieho vzduchu umiestnené tak, aby bol dodávaný sekundárny zrieďovací vzduch s teplotou 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C). FC3 Regulátor prietoku (obrázky 21, 22) Ak nie je k dispozícii žiadny iný prostriedok, musí sa kvôli kompenzácii prietoku vzorky tuhých znečisťu- júcich látok vzhľadom na kolísanie teploty a protitlaku po trase vzorky používať regulátor prietoku. Regu- látor prietoku je potrebný vtedy, keď sa používa systém elektronickej kompenzácie prietoku EFC (pozri obrá- zok 20). 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 399 FM3 Zariadenie na meranie prietoku (obrázky 21, 22) Ak sa nepoužíva korekcia prietoku pomocou FC3, musí byť merač prietoku plynu alebo iné prístrojové vyba- venie, ktorým sa meria prietok vzoriek tuhých znečisťujúcich látok, umiestnené v dostatočnej vzdialenosti od vzorkovacieho čerpadla P na to, aby teplota plynu na vstupe zostávala konštantná (± 3 K). FM4 Zariadenie na meranie prietoku (obrázok 22) Merač prietoku plynu alebo iné prístrojové vybavenie, ktorým sa meria prietok zrieďovacieho vzduchu musí byť umiestnené tak, aby teplota plynu na vstupe zostávala na hodnote 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C). BV Guľový ventil (voliteľný) Guľový ventil nesmie mať menší vnútorný priemer, než je vnútorný priemer prenosovej trubice tuhých zne- čisťujúcich látok PTT, a jeho doba prepnutia musí by kratšia než 0,5 sekundy. Poznámka: Ak je teplota okolia v blízkosti PSP, PTT, SDT a FH nižšia než 293 K (20 °C), musia sa prijať preventívne opatrenia proti stratám tuhých znečisťujúcich látok na chladných stenách týchto dielov. Preto sa odporúča vyhrievať a/alebo izolovať tieto diely v rámci limitov uvedených v prís- lušných popisoch. Tiež sa odporúča, aby čelná teplota filtra neklesla v priebehu odberu vzoriek pod 293 K (20 °C). Pri vysokých hodnotách zaťaženia motora sa vyššie uvedené diely môžu chladiť neagresívnymi prostriedkami, ako je cirkulačný ventilátor, dovtedy, kým teplota chladiaceho média neklesne pod 293 K (20 °C). 3. URČOVANIE HODNÔT DYMU 3. 1. Úvod Body 3. 2 a 3. 3 a obrázky 23 a 24 obsahujú podrobné popisy odporúčaných systémov s opacimetrom. Keďže rovnocenné výsledky je možné dosiahnuť rôznymi konfiguráciami, nie je potrebné presne sa pridržiavať obrázkov 23 a 24. Je možné používať ďalšie komponenty ako prístroje, ventily, solenoidy, čerpadlá a pre- pínače, ktoré pomôžu získať ďalšie informácie a koordinovať funkcie systémov týchto komponentov. Iné komponenty, ktoré nie sú potrebné na udržiavanie presnosti niektorých systémov, je možné vyradiť, ak sa ich vyradenie zakladá na dobrom inžinierskom úsudku. Princíp merania spočíva v tom, že svetlo sa vysiela cez úsek dymu s určitou dĺžkou, odmeria sa a časť dopa- dajúceho svetla, ktorá dosiahne prijímač sa využíva na zhodnotenie tieniacich vlastností média. Meranie hod- nôt dymu závisí od konštrukcie prístroja a možno ho vykonávať vo výfukovej rúre (plnoprietokový opaci- meter inštalovaný do rúry), na konci výfukovej rúry (plnoprietokový opacimeter inštalovaný na konci rúry) alebo odoberaním vzoriek z výfukovej rúry (opacimeter s čiastočným prietokom). Kvôli určovaniu koefi- cientu absorpcie svetla zo signálu opacity musí výrobca prístroja poskytnúť údaj o dĺžke optickej dráhy prís- troja. 3. 2. Plnoprietokový opacimeter Je možné používať dva všeobecné typy plnoprietokových opacimetrov (obrázok 23). Opacimetrom inštalo- vaným do výfukovej rúry sa meria opacita celého oblaku výfukového plynu vo výfukovej rúre. U tohto typu opacimetra je efektívna dĺžka optickej dráhy funkciou konštrukcie opacimetra. Opacimetrom inštalovaným pri konci rúry sa meria opacita celého oblaku výfukového plynu pri jeho výstupe z výfukovej rúry. U tohto typu opacimetra je efektívna dĺžka optickej dráhy funkciou konštrukcie výfukovej rúry a vzdialenosti medzi koncom výfukovej rúry a opacimetrom. 400 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Obrázok 23 Plnoprietokový opacimeter 3. 2. 1. Komponenty znázornené na obrázku 23 EP Výfuková rúra V prípade opacimetra inštalovaného do výfukovej rúry sa do vzdialenosti 3 priemerov výfukovej rúry pred a za meracou zónou nesmie zmeniť priemer výfukovej rúry. Ak je priemer meracej zóny väčší než priemer výfukovej rúry, odporúča sa inštalovať pred meracou zónou rúru, ktorá sa postupne zbieha. V prípade opacimetra inštalovaného pri konci výfukovej rúry musí mať koncový úsek výfukovej rúry s dĺž- kou 0,6 m kruhový prierez a nesmú sa na ňom vyskytovať kolená ani ohyby. Koniec výfukovej rúry musí byť zrezaný v pravom uhle. Opacimeter musí byť namontovaný oproti stredu oblaku výfukového plynu vo vzdialenosti do 25 mm ± 5 mm od konca výfukovej rúry. OPL Dĺžka optickej dráhy Je to dĺžka optickej dráhy medzi svetelným zdrojom opacimetra a prijímačom, ktorá je tienená dymom a v prípade potreby je korigovaná na nerovnomernosť spôsobenú gradientami hustoty a okrajovým efek- tom. Údaj o dĺžke optickej dráhy musí predložiť výrobca prístroja, pričom musí zohľadniť všetky opatrenia proti zanášaniu meracej optiky prístroja sadzami (napr. systém prečisťovacieho vzduchu). Ak hodnota dĺžky optickej dráhy nie je k dispozícii, musí sa určiť v súlade s ISO DIS 11614, bod 11. 6. 5. Kvôli presnému urče- niu dĺžky optickej dráhy je potrebná minimálna rýchlosť výfukového plynu 20 m/s. LS Svetelný zdroj Svetelným zdrojom musí byť žiarovka s teplotou farby v rozsahu 2 800 až 3 250 K alebo zelená LED dióda so spektrálnou špičkou medzi 550 a 570 nm. Svetelný zdroj musí byť chránený proti zanášaniu sadzami takými prostriedkami, ktoré neovplyvňujú dĺžku optickej dráhy nad rámec špecifikácií výrobcu. LD Detektor svetla Detektorom musí byť fotónka alebo fotodióda (ak treba, s filtrom). V prípade, že svetelným zdrojom je žia- rovka, prijímač musí mať odozvu na spektrálnu špičku podobnú fototopickej krivke ľudského oka (maxi- málna odozva) v rozsahu 550 až 570 nm, pričom menej než 4 % tejto maximálnej odozvy sú pod 430 nm a nad 680 nm. Detektor svetla musí byť chránený proti zanášaniu sadzami takými prostriedkami, ktoré neo- vplyvňujú dĺžku optickej dráhy nad rámec špecifikácií výrobcu. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 401 CL Kolimačné šošovky Vystupujúce svetlo sa musí kolimovať na zväzok lúčov s maximálnym priemerom 30 mm. Lúče v tomto sve- telnom zväzku musia byť rovnobežné s rámci tolerancie 3o vzhľadom na optickú os. T1 Snímač teploty (voliteľný) V priebehu testu je možné sledovať teplotu výfukového plynu. 3. 3. Opacimeter s čiastočným prietokom V prípade opacimetra s čiastočným prietokom (obrázok 24) sa z výfukovej rúry odoberá reprezentatívna vzorka výfukového plynu a prenáša sa cez prenosovú trubicu do meracej komory. U tohto typu opacimetra je efektívna dĺžka optickej dráhy funkciou konštrukcie opacimetra. Doby odozvy uvedené v nasledujúcom bode platia pre minimálny prietok opacimetra, ktorý uvádza výrobca prístroja. Obrázok 24 Opacimeter s čiastočným prietokom 3. 3. 1. Komponenty znázornené na obrázku 24 EP Výfuková rúra Výfuková rúra musí byť rovná v úseku najmenej 6 jej priemerov pred a 3 jej priemery za špičkou sondy vzhľadom na smer prúdu výfukového plynu. SP Vzorkovacia sonda Vzorkovacia sonda musí mať tvar otvorenej trubice s otvorom smerujúcim proti prúdu výfukového plynu a musí byť inštalovaná v osi výfukovej rúry alebo v blízkosti tejto osi. Medzi sondou a stenou výfukovej rúry musí byť medzera široká najmenej 5 mm. Priemer sondy musí zabezpečovať odber reprezentatívnych vzo- riek a dostatočný prietok opacimetrom. TT Prenosová trubica Prenosová trubica musí: — Byť čo najkratšia a zabezpečovať, aby teplota výfukového plynu na vstupe do meracej komory bola 373 K ± 30 K (100 °C ± 30 °C). — Mať teplotu steny s dostatočnou rezervou vyššiu než je teplota rosného bodu výfukového plynu, aby sa zabránilo kondenzácii. — Mať po celej svojej dĺžke rovnaký priemer ako vzorkovacia sonda. 402 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 — Mať kratšiu dobu odozvy než 0,05 s pri minimálnom prietoku prístroja určenom podľa prílohy III, doda- tok 4, bod 5. 2. 4. — Nesmie mať významný účinok na špičkovú hodnotu plynu. FM Zariadenie na meranie prietoku Prístrojové vybavenie na meranie prietoku, ktorým sa zisťujú správne hodnoty prietoku do meracej komory. Výrobca prístroja musí stanoviť minimálny a maximálny prietok, ktorých veľkosti musia byť také, aby bola splnená požiadavka na dobu odozvy prenosovej trubice TT a špecifikácie dĺžky optickej trasy. Zariadenie na meranie prietoku môže byť umiestnené blízko vzorkovacieho čerpadla P, ak sa používa. MC Meracia komora Meracia komora musí mať neodrážajúci vnútorný povrch alebo rovnocenné optické prostredie. Dopad roz- ptýleného svetla na detektor, spôsobený vnútornými odrazmi účinkov difúzie, sa musí znížiť na minimum. Tlak plynu v meracej komore sa nesmie líšiť od atmosférického tlaku o viac než 0,75 kPa. V prípade, že to nie je možné kvôli konštrukcii, musia sa hodnoty zobrazené na opacimetri prepočítavať na atmosférický tlak. Teplota steny meracej komory musí byť nastavená s toleranciou ± 5 K medzi 343 K (70 °C) a 373 K (100 °C), ale v každom prípade musí byť s dostatočnou rezervou vyššia než teplota rosného bodu výfukového plynu, aby sa zabránilo kondenzácii. Meracia komora musí byť vybavená vhodnými zariadeniami na meranie tep- loty. OPL Dĺžka optickej dráhy Je to dĺžka optickej dráhy medzi svetelným zdrojom opacimetra a prijímačom, ktorá je tienená dymom a v prípade potreby je korigovaná na nerovnomernosť spôsobenú gradientami hustoty a okrajovým efek- tom. Údaj o dĺžke optickej dráhy musí predložiť výrobca prístroja, pričom musí zohľadniť všetky opatrenia proti zanášaniu meracej optiky prístroja sadzami (napr. systém prečisťovacieho vzduchu). Ak hodnota dĺžky optickej dráhy nie je k dispozícii, musí sa určiť v súlade s ISO DIS 11614, bod 11. 6. 5. LS Svetelný zdroj Svetelným zdrojom musí byť žiarovka s teplotou farby v rozsahu 2 800 až 3 250 K alebo zelená LED dióda so spektrálnou špičkou medzi 550 a 570 nm. Svetelný zdroj musí byť chránený proti zanášaniu sadzami takými prostriedkami, ktoré neovplyvňujú dĺžku optickej dráhy nad rámec špecifikácií výrobcu. LD Detektor svetla Detektorom musí byť fotónka alebo fotodióda (ak treba, s filtrom). V prípade, že svetelným zdrojom je žia- rovka, prijímač musí mať odozvu na spektrálnu špičku podobnú fototopickej krivke ľudského oka (maxi- málna odozva) v rozsahu 550 až 570 nm, pričom menej než 4 % tejto maximálnej odozvy sú pod 430 nm a nad 680 nm. Detektor svetla musí byť chránený proti zanášaniu sadzami takými prostriedkami, ktoré neov- plyvňujú dĺžku optickej dráhy nad rámec špecifikácií výrobcu. CL Kolimačné šošovky Vystupujúce svetlo sa musí kolimovať na zväzok lúčov s maximálnym priemerom 30 mm. Lúče v tomto sve- telnom zväzku musia byť rovnobežné v rámci tolerancie 3o vzhľadom na optickú os. T1 Snímač teploty Určený na sledovanie teploty výfukového plynu na vstupe do meracej komory. P Vzorkovacie čerpadlo (voliteľné) Vzorkovacie čerpadlo inštalované po prúde za meracou komorou je možné používať na zabezpečenie pre- chodu vzoriek plynu cez meraciu komoru. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 403 PRÍLOHA VI OSVEDČENIE O TYPOVOM SCHVÁLENÍ ES 404 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Príloha 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 405 PRÍLOHA VII PRÍKLAD POSTUPU VÝPOČTU 1. SKÚŠKA ESC 1. 1. Emisie plynných znečisťujúcich látok Ďalej sú uvedené namerané údaje potrebné pre výpočet výsledkov v jednotlivých režimoch. V tomto prí- klade sa koncentrácie CO a NOx merali na suchom základe a koncentrácia uhľovodíkov HC na mokrom základe. Koncentrácia uhľovodíkov je vyjadrená v ekvivalente propánu (C3) a kvôli vyjadreniu v ekviva- lente C1 sa musí prenásobiť 3. Postup výpočtu je zhodný aj pre ostatné režimy. P (kW) Ta (K) Ha (g/kg) GEXH (kg) GAIRW (kg) GFUEL (kg) HC (ppm) CO (ppm) NOx (ppm) 82,9 294,8 7,81 563,38 545,29 18,09 6,3 41,2 495 Výpočet faktora korekcie zo suchého základu na mokrý KW,r (príloha III, dodatok 1, bod 4. 2): FFH = 1,969 (1+ 18,09 545,29) = 1,9058a KW2 = 1,608*7,81 1000+(1,608*7,81) = 0,0124 KW,r = (1–1,9058* 18,09 541,06)–0,0124 = 0,9239 Výpočet koncentrácií na mokrom základe: CO = 41,2*0,9239 = 38,1 ppm NOx = 495*0,9239 = 457 ppm Výpočet faktora korekcie koncentrácie NOx na vlhkosť KH, D (príloha III, dodatok 1, bod 4. 3): A = 0,309*18,09/541,06–0,0266 = –0,0163 B = –0,209*18,09/541,06 + 0,00954 = 0,0026 KH,D = 1 1–0,0163*(7,81–10,71)+0,0026*(294,8-298) = 0,9625 Výpočet hmotnostných prietokov emisií (príloha III, dodatok 1, bod 4. 4): NO x = 0,001587*457*0,9625*563,38 = 393,27 g/h CO = 0,000966*38,1*563,38 = 20,735 g/h HC = 0,000479*6,3*3*563,38 = 5,100 g/h Výpočet merných emisií (príloha III, dodatok 1, bod 4. 5): Nasledujúci príklad výpočtu platí pre koncentráciu CO; postup výpočtu je zhodný aj pre ostatné zložky. Stredná hodnota hmotnostného prietoku emisií za celý skúšobný cyklus sa vypočíta tak, že sa hmotnostné prietoky emisií v jednotlivých režimoch prenásobia príslušnými váhovými faktormi uvedenými v prílohe III, dodatok 1, bod 2. 7. 1 a sčítajú sa: 406 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 CO = (6,7*0,15) + (24,6*0,08) + (20,5*0,10) + (20,7*0,10) + (20,6*0,05) + (15,0*0,05) + (19,7*0,05) + (74,5*0,09) + (31,5*0,10) + (81,9*0,08) + (34,8*0,05) + (30,8*0,05) + (27,3*0,05) =30,91 g/h Stredná hodnota výkonu motora za celý skúšobný cyklus sa vypočíta tak, že sa hodnoty výkonu motora v jednotlivých režimoch prenásobia príslušnými váhovými faktormi uvedenými v prílohe III, dodatok 1, bod 2. 7. 1 a sčítajú sa: P(n) = (0,1*0,15) + (96,8*0,08) + (55,2*0,10) + (82,9*0,10) + (46,8*0,05) + (70,1*0,05) + (23,0*0,05) + (114,3*0,09) + (27,0*0,10) + (122,0*0,08) + (28,6*0,05) + (87,4*0,05) + (57,9*0,05) =60,006 kW CO = 30,91 60,006 = 0,0515 g/kWh Výpočet merných emisií NOx v náhodne zvolenom bode (príloha III, dodatok 1, bod 4. 6. 1): Predpokladajme, že v náhodnom bode boli určené tieto hodnoty: nZ MZ = 1 600 min–1 = 495 Nm NOx, mass, Z = 487,9 g/h (vypočítaný z predchádzajúcich vzorcov) P(n)Z NOx, Z = 83 kW = 487,9 / 83 = 5,878 g/kWh Určenie emisných hodnôt zo skúšobného cyklu (príloha III, dodatok 1, bod 4. 6. 2): Predpokladajme, že hodnoty v štyroch obklopujúcich režimoch skúšky ESC sú takéto: nRT nSU ER ES ET EU MR 1 368 1 785 5,943 5,565 5,889 4,973 515 MS 460 MT 681 MU 610 ETU = 5,889 + (4,973–5,889)*(1600–1368)/(1785–1368) = 5,377 g/kWh ERS = 5,943 + (5,565–5,943)*(1600–1368)/(1785–1368) = 5,732 g/kWh MTU = 681 + (601–681)*(1600–1368)/(1785–1368) = 641,3 Nm MRS = 515 + (460–515)*(1600–1368)/(1785–1368) = 484,3 Nm EZ = 5,732 + (5,377–5,732)*(495–484,3)/(641,3–484,3) = 5,708 g/kWh Porovnanie emisných hodnôt NOx (príloha III, dodatok 1, bod 4. 6. 3): NOxdiff = 100*(5,878–5,708)/5,708 = 2,98 % 1. 2. Emisie tuhých znečisťujúcich látok Meranie hmotnosti tuhých znečisťujúcich látok je založené na princípe odberu vzoriek tuhých znečisťujú- cich látok počas celého cyklu, pričom počas každého jednotlivého režimu sa určujú hmotnosti vzorky a prietoky (MSAM a GEDF). Výpočet GEDF závisí od použitého systému. V nasledujúcich príkladoch je pou- žitý systém s meraním CO2 a metódou uhlíkovej rovnováhy a systém s meraním prietoku. Ak sa použije plnoprietokový zrieďovací systém, GEDF sa priamo meria zariadením CVS. Výpočet GEDF (príloha III, dodatok 1, body 5. 2. 3 a 5. 2. 4): Predpokladajme, že ďalej sú uvedené údaje namerané v režime 4. Postup výpočtu je zhodný aj pre ostatné režimy. GEXH (kg/h) 334,02 GFUEL (kg/h) 10,76 GDILW (kg/h) 5,4435 GTOTW (kg/h) 6,0 CO2D (%) 0,657 CO2A (%) 0,040 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 407 a) metóda uhlíkovej rovnováhy b) metóda meranie prietoku GEDFW = 206,5*10,76 0,657–0,040 = 3601,2 kg/h q = 6,0 (6,0–5,4435) = 10,78 GEDFW = 334,02*10,78 = 3600,7 kg/h Výpočet hmotnostného prietoku (príloha III, dodatok 1, bod 5. 4): Stredná hodnota GEDF za celý skúšobný cyklus sa vypočíta tak, že prietoky GEDFW v jednotlivých režimoch sa prenásobia príslušnými váhovými faktormi uvedenými v prílohe III, dodatok 1, bod 2. 7. 1 a sčítajú sa. Celková hmotnosť vzorky MSAM sa vypočíta ako súčet prietokov vzoriek v jednotlivých režimoch.  = (3567*0,15) + (3592*0,08) + (3611*0,10) + (3600*0,10) + (3618*0,05) + (3600*0,05) GEDFW + (3640*0,05) + (3614*0,09) + (3620*0,10) + (3601*0,08) + (3639*0,05) + (3582*0,05) + (3635*0,05) =3604,6 kg/h, MSAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 + 0,121 + 0,076 + 0,076 + 0,075 =1,515 kg. Predpokladajme, že hmotnost’ tuhých znečist’ujúcich látok na filtri je 2,5 mg; potom PTmass = 2,5 1,515 * 3604,6 1000 = 5,948 g/h Korekcia na pozadie (voliteľná operácia) Predpokladajme, že bolo vykonané jedno meranie pozadia a namerali sa nasledujúce hodnoty. Výpočet zrie- ďovacieho faktora DF je zhodný s postupom uvedeným v bode 3. 1 tejto prílohy. Tu ho neuvádzame. Md = 0,1mg; MDIL = 1,5 kg Súčet DF = [(1–1/119,15)*0,15] + [(1–1/8,89)*0,08] + [(1–1/14,75)*0,10] + [(1–1/10,10)*0,10] + [(1–1/18,02)*0,05] + [(1–1/12,33)*0,05] + [(1–1/32,18)*0,05] + [(1–1/6,94)*0,09] + [(1–1/25,19)*0,10] + [(1–1/6,12)*0,08] + [(1–1/20,87)*0,05] + [(1–1/8,77)*0,05] + [(1–1/12,59)*0,05] =0,923 PTmass = 2,5 1,515 –(0,1 1,5 *0,923)* 3604,6 1000 = 5,726 g/h Výpočet merných emisií (príloha III, dodatok 1, bod 5. 5): P(n) = (0,1*0,15) + (96,8*0,08) + (55,2*0,10) + (82,9*0,10) + (46,8*0,05) + (70,1*0,05) + (23,0*0,05) + (114,3*0,09) + (27,0*0,10) + (122,0*0,08) + (28,6*0,05) + (87,4*0,05) + (57,9*0,05) =60,006 kW, PT = 5,948 60,006 = 0,099 g/kWh ak sa táto hodnota skoriguje na pozadie, tak PT = 5,726 60,006 = 0,095 g/kWh, 408 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Výpočet merného váhového faktora (príloha III, dodatok 1, bod 5. 6): Predpokladajme hodnoty vypočítané pre vyššie uvedený režim 4, potom WFE,i = 0,152*3604,6 1,515*3600,7 = 0,1004 Táto hodnota je z intervalu žiadanej hodnoty 0,10 ± 0, 003. 2. SKÚŠKA ELR Keďže filtrácia Besselovým filtrom predstavuje v európskych právnych predpisoch týkajúcich sa výfuko- vých plynov úplne nový postup priemerovania, ďalej je vysvetlený pojem Besselovho filtra, uvedený prí- klad vytvorenia Besselovho algoritmu a príklad výpočtu konečnej hodnoty dymu. Konštanty Besselovho algoritmu závisia iba od konštrukcie opacimetra a vzorkovacej rýchlosti systému pre zber údajov. Odpo- rúča sa, aby výrobca opacimetra poskytol konečné hodnoty konštánt Besselovho filtra pre rôzne vzorko- vacie rýchlosti a aby zákazník tieto konštanty používal pri vytváraní Besselovho algoritmu a výpočte hod- nôt dymu. 2. 1. Všeobecné poznámky k Besselovmu filtru Neupravený signál opacity obvykle vykazuje v dôsledku vysokofrekvenčného skreslenia roztrasený prie- beh. Kvôli odstráneniu vysokofrekvenčného skreslenia je počas skúšky ELR potrebné použiť Besselov filter. Samotný Besselov filter je rekurzívny dolnopriepustný filter druhého rádu, ktorý zaručuje najrýchlejší nárast signálu bez prekmitu. Za predpokladu existencie oblaku výfukového plynu vo výfukovej rúre v reálnom čase poskytuje každý opa- cimeter oneskorený priebeh s rôznymi nameranými veľkosťami opacity. Oneskorenie a amplitúda name- raného priebehu opacity závisí v prvom rade od geometrie meracej komory opacimetra vrátane vzorkova- cích potrubí výfukového plynu a od času potrebného na spracovanie signálu v elektronických obvodoch opacimetra. Hodnoty, ktorými sa charakterizujú tieto dva účinky, sa nazývajú doba fyzickej odozvy a doba elektrickej odozvy, čo predstavuje jednotlivý filter pre každý typ opacimetra. Cieľom použitia Besselovho filtra je zabezpečiť jednotnú celkovú charakteristiku filtra pre celý systém opa- cimetra. Táto charakteristika pozostáva z: — doby fyzickej odozvy opacimetra (tp) — doby elektrickej odozvy opacimetra (te) — doby odozvy uplatňovaného Besselovho filtra (tF) Výsledná celková doba odozvy systému tAver je vyjadrená vzorcom: tAver = √tF 2 +tp 2 +te 2 a musí byť rovnaká pre všetky druhy opacimetrov, aby poskytla tú istú hodnotu dymu. Preto je potrebné vytvoriť Besselov filter takým spôsobom, že doba odozvy filtra (tF) spolu s dobou fyzickej odozvy (tp) a dobou elektrickej odozvy (te) jednotlivého opacimetra musí viesť k žiadanej celkovej dobe odozvy (tAver). Keďže tp a te sú dané hodnoty každého jednotlivého opacimetra a tAver je v tejto smernici definovaná ako rovná 1,0 s, tF je možné vypočítať takto: tF = √tAver 2 +tp 2 +te 2 Doba odozvy filtra tF je definovaná ako doba nábehu filtrovaného výstupného signálu od 10 % po 90 % jeho hodnoty po skokovej zmene vstupného signálu. Medzná frekvencia Besselovho filtra sa preto musí určiť iteráciou takým spôsobom, aby sa doba odozvy Besselovho filtra zhodla so žiadanou dobou nábehu. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 409 Obrázok a Priebehy skokového vstupného signálu a filtrovaného výstupného signálu Na obrázku a sú znázornené priebehy skokového vstupného signálu a výstupného signálu filtrovaného Besselovým filtrom, ako aj doba odozvy Besselovho filtra (tF). 410 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Tvorba algoritmu Besselovho filtra je viackrokový proces, ktorý si vyžaduje niekoľko iteračných cyklov. Ďalej je uvedený vývojový diagram postupu iterácie. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 411 2. 2. Výpočet Besselovho algoritmu V tomto príklade sa v niekoľkých krokoch vytvorí Besselov algoritmus v súlade s vyššie uvedeným iterač- ným postupom, ktorý je založený na požiadavkách uvedených v prílohe III, dodatok 1, bod 6. 1. Predpokladá sa, že opacimeter a systém pre zber údajov majú tieto charakteristiky: — doba fyzickej odozvy tp je 0,15 s — doba elektrickej odozvy te je 0,05 s — celková doba odozvy tAver je 1,00 s (stanovená definíciou v tejto smernici) — vzorkovacia rýchlosť je 150 Hz Krok 1 Žiadaná doba odozvy Besselovho filtra tF: tF = √1 2 –(0,15 2 +0,05 2) = 0,987421 s Krok 2 Odhad medznej frekvencie a výpočet Besselových konštánt E, K pre prvú iteráciu: fc = 3,1415/(10*0,987421) = 0,318152 Hz Δt = 1/150 = 0,006667 s Ω = 1/[tan (3,1415*0,006667*0,318152)] = 150,076644 E = 1 1+150,076644*√3*0,618034+0,618034*150,076644 2 = 7,07948 E –5 K = 2*7,07948E –5*(0,618034*150,076644 –1)–1 = 0,970783 2 Z týchto hodnôt sa vytvorí Besselov algoritmus: Yi = Yi-1 + 7,07948E –5*(Si + 2*Si-1 + Si-2–4*Yi-2) + 0,970783*(Yi-1–Yi-2) kde Si predstavuje hodnoty skokového vstupného signálu (buď „0“, alebo „1“) a Yi predstavuje filtrované hodnoty výstupného signálu. Krok 3 Uplatňovanie Besselovho filtra na skokový signál na vstupe: Doba odozvy Besselovho filtra tF je definovaná ako doba nábehu filtrovaného výstupného signálu od 10 % po 90 % jeho hodnoty po skokovej zmene vstupného signálu. Kvôli určeniu časov dosiahnutia 10 % (t10) a 90 % (t90) hodnoty filtrovaného výstupného signálu sa musí na skokový signál na vstupe uplatňovať Bes- selov filter prostredníctvom vyššie vypočítaných hodnôt fc, E a K. V tabuľke B sú uvedené hodnoty indexu, časové okamihy a hodnoty skokového vstupného signálu a výsledné hodnoty filtrovaného výstupného signálu pre prvú a druhú iteráciu. Body susediace s hodno- tami t10 a t20 sú vyznačené tučným písmom. V tabuľke B sa pre prvú iteráciu hodnota 10 % nachádza medzi indexami číslo 30 a 31 a hodnota 90 % medzi indexami číslo 191 a 192. Kvôli výpočtu tF, iter sa určia presné hodnoty t10 a t90 lineárnou interpo- láciou medzi susednými meracími bodmi takto: t10 = tlower + Δt *(0,1–outlower)/(outupper–outlower) t90 = tlower + Δt *(0,9–outlower)/(outupper–outlower) kde outlower a outupper sú susedné body výstupného signálu filtrovaného Besselovým filtrom a tlower je čas susedného časového bodu vyznačeného v tabuľke B. t10 = 0,200000 + 0,006667*(0,1–0,0099208)/(0,104794–0,099208) = 0,200945 s t90 = 0,273333 + 0,006667*(0,9–0,899147)/(0,901168–0,899147) = 1,276147 s Krok 4 Doba odozvy filtra určená v prvom iteračnom cykle: tF,iter = 1,276147–0,200945 = 1,075202 s 412 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Krok 5 Odchýlka medzi žiadanou a vypočítanou dobou odozvy filtra v prvom iteračnom cykle: D = (1,075202–0,987421)/0,987421 = 0,081641 Krok 6 Kontrola plnenia iteračného kritéria: požaduje sa splnenie podmienky ½D½ ≤ 0,01. Keďže 0,081641 > 0,01, iteračné kritérium nie je splnené a musí sa spustiť ďalší iteračný cyklus. Pre tento iteračný cyklus sa z hodnôt fC a D vypočíta nová hodnota medznej frekvencie takto: fc,new = 0,318152*(1 + 0,081641) = 0,344126 Hz Táto nová hodnota medznej frekvencie sa použije v druhom iteračnom cykle, ktorý sa začne znova kro- kom 2. Iterácia sa musí opakovať dovtedy, kým sa nesplní iteračné kritérium. Výsledné hodnoty z prvej a druhej iterácie sú zhrnuté v tabuľke A. Tabuľka A Hodnoty z prvej a druhej iterácie Parameter fC E K t10 t90 tF, iter D fc, new (Hz) (–) (–) (s) (s) (s) (–) (Hz) 1. iterácia 0,318152 7,07948 E-5 0,970783 0,200945 1,276147 1,075202 0,081641 0,344126 2. iterácia 0,344126 8,272777 E-5 0,968410 0,185523 1,179562 0,994039 0,006657 0,346417 Krok 7 Konečný tvar Besselovho algoritmu: Po splnení iteračného kritéria sa podľa kroku 2 vypočítajú konečné hodnoty konštánt Besselovho filtra a konečný tvar Besselovho algoritmu. V tomto príklade bolo iteračné kritérium splnené po druhej iterácii (D = 0,006657 ≤ 0,01). Konečný tvar algoritmu sa následne použije na určenie priemerných hodnôt dymu (pozri nasledujúci bod 2. 3). Yi = Yi-1 + 8,272777E –5*(Si + 2*Si-1 + Si-2–4*Yi-2) + 0,968410*(Yi-1–Yi-2) 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 413 Tabuľka B Hodnoty skokového vstupného signálu a výstupného signálu filtrovaného Besselovým filtrom v prvom a druhom iteračnom cykle Index i [–] –2 –1 0 1 2 3 4 5 ~ 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 ~ 175 176 177 178 179 180 181 182 183 184 185 186 187 188 189 190 191 192 193 194 195 ~ Čas [s] Skokový vstupný sig- nál Si [–] Filtrovaný výstupný signál Yi [–] 1. iterácia 2. iterácia – 0,013333 – 0,006667 0,000000 0,006667 0,013333 0,020000 0,026667 0,033333 ~ 0,160000 0,166667 0,173333 0,180000 0,186667 0,193333 0,200000 0,206667 0,213333 0,220000 0,226667 0,233333 0,240000 0,246667 ~ 0,166667 0,173333 0,180000 0,186667 0,193333 1,200000 1,206667 1,213333 1,220000 1,226667 1,233333 1,240000 1,246667 1,253333 1,260000 1,266667 1,273333 1,280000 1,286667 1,293333 1,300000 ~ 0 0 1 1 1 1 1 1 ~ 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 ~ 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 ~ 0,000000 0,000000 0,000071 0,000352 0,000908 0,001731 0,002813 0,004145 ~ 0,067877 0,072816 0,077874 0,083047 0,088331 0,093719 0,099208 0,104794 0,110471 0,116236 0,122085 0,128013 0,134016 0,140091 ~ 0,862416 0,864968 0,867484 0,869964 0,872410 0,874821 0,877197 0,879540 0,881849 0,884125 0,886367 0,888577 0,890755 0,892900 0,895014 0,897096 0,899147 0,901168 0,903158 0,905117 0,907047 ~ 0,000000 0,000000 0,000083 0,000411 0,001060 0,002019 0,003278 0,004828 ~ 0,077876 0,083476 0,089205 0,095056 0,101024 0,107102 0,113286 0,119570 0,125949 0,132418 0,138972 0,145605 0,152314 0,159094 ~ 0,895701 0,897941 0,900145 0,902312 0,904445 0,906542 0,908605 0,910633 0,912628 0,914589 0,916517 0,918412 0,920276 0,922107 0,923907 0,925676 0,927414 0,929121 0,930799 0,932448 0,934067 ~ 414 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 2. 3. Výpočet hodnôt dymu Na ďalej uvedenom blokovom diagrame je znázornený všeobecný postup určenia konečnej hodnoty dymu. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 415 Na obrázku b sú znázornené priebehy neupraveného meraného signálu opacity a nefiltrovaného a filtro- vaného koeficientu absorpcie svetla (hodnoty k) pri prvom záťažovom kroku počas skúšky ELR a je vyzna- čená maximálna hodnota Ymax1, A (špička) filtrovaného priebehu k. V nadväznosti na to tabuľka C obsahuje číselné hodnoty indexu i, času (vzorkovacia rýchlosť 150 Hz), neupravené hodnoty opacity, nefiltrované hodnoty k a filtrované hodnoty k. Filtrácia bola vykonaná pomocou konštánt Besselovho algoritmu vytvo- reného v bode 2. 2 tejto prílohy. Kvôli veľkým množstvám údajov sú tabelované iba tie úseky priebehu hod- nôt plynu, ktoré sa nachádzajú v blízkosti začiatku a špičky. Obrázok b Priebehy meraných hodnôt opacity, nefiltrovaných hodnôt „k“ dymu a filtrovaných hodnôt „k“ dymu. Špičková hodnota (i = 272) sa vypočíta za predpokladu, že ďalej uvedené parametre majú hodnoty z tabuľky C. Všetky ostatné jednotlivé hodnoty dymu sa počítajú rovnakým spôsobom. Pri spustení algoritmu sú para- metre S-1, S-2, Y-1 a Y-2 nastavené na nulu. LA (m) Index i N (%) S271 (m-1) S270 (m-1) Y271 (m-1) Y270 (m-1) 0,430 272 16,783 0,427392 0,427532 0,542383 0,542337 Výpočet hodnoty k (príloha III, dodatok 1, bod 6. 3. 1): k = – 1 0,430 *ln(1– 16,783 100 ) = 0,427252m -1 Táto hodnota zodpovedá S272 v nasledujúcej rovnici. Výpočet Besselových priemerných hodnôt dymu (príloha III, dodatok 1, bod 6. 3. 2): V nasledujúcej rovnici sú použité Besselove konštanty z predchádzajúceho bodu 2. 2. Skutočná nefiltro- vaná hodnota k, vypočítaná vyššie, zodpovedá S272 (Si). Hodnoty S271 (Si-1) a S270 (Si-2) sú dve predchá- dzajúce nefiltrované hodnoty k, Y271 (Yi-1) a Y270 (Yi-2) sú dve predchádzajúce filtrované hodnoty k. 416 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Y 272 = 0,542383 + 8,272777E –5*(0,427252 + 2*0,427392 + 0,427532–4*0,542337) + 0,968410*(0,542383–0,542337) = 0,542389m -1 Táto hodnota zodpovedá Ymax1, A v nasledujúcej rovnici. Výpočet konečnej hodnoty dymu (príloha III, dodatok 1, bod 6. 3. 3): Z každého priebehu dymu sa vezme maximálna filtrovaná hodnota k pre ďalší výpočet. Predpokladajme tieto hodnoty: Otáčky A B C Cyklus 1 0,5424 0,5596 0,4912 Ymax (m-1) Cyklus 2 0,5435 0,5400 0,5207 Cyklus 3 0,5587 0,5389 0,5177 -1 SVA = (0,5424 + 0,5435 + 0,5587)/3 = 0,5482m -1 SVB = (0,5596 + 0,5400 + 0,5389)/3 = 0,5462m -1 SVC = (0,4912 + 0,5207 + 0,5177)/3 = 0,5099m -1 SV = (0,43*0,5482) + (0,56*0,5462) + (0,01*0,5099) = 0,5467m Validácia cyklu (príloha III, dodatok 1, bod 3. 4): Pred výpočtom SV sa musí cyklus validovať výpočtom relatívnych štandardných odchyliek hodnôt dymu z troch cyklov pre každú hodnotu otáčok. Otáčky Stredná SV (m-1) Absolútna štandardná odchýlka (m-1) Relatívna štandardná odchýlka (%) A B C 0,5482 0,5462 0,5099 0,0091 0,0116 0,0162 1,7 2,1 3,2 V tomto príklade je pre každú hodnotu otáčok splnené validačné kritérium 15 %. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 417 Tabuľka C Hodnoty opacity N, nefiltrované a filtrované hodnoty k na začiatku záťažového kroku Index i [–] – 2 – 1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 ~ Čas [s] 0,000000 0,000000 0,000000 0,006667 0,013333 0,020000 0,026667 0,033333 0,040000 0,046667 0,053333 0,060000 0,066667 0,073333 0,080000 0,086667 0,093333 0,100000 0,106667 0,113333 0,120000 0,126667 0,133333 0,140000 0,146667 0,153333 0,160000 0,166667 0,173333 0,180000 0,186667 0,193333 0,200000 0,206667 0,213333 0,220000 0,226667 0,233333 0,240000 0,246667 0,253333 0,260000 0,266667 ~ Opacita N [ %] 0,000000 0,000000 0,000000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,192000 0,212000 0,212000 0,212000 0,343000 0,566000 0,889000 0,929000 0,929000 1,263000 1,455000 1,697000 2,030000 2,081000 2,081000 2,424000 2,475000 2,475000 2,808000 3,010000 3,253000 3,606000 3,960000 4,455000 4,818000 5,020000 ~ Nefiltrovaná hodnota k [m-1] Filtrovaná hodnota k [m-1] 0,000000 0,000000 0,000000 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,004469 0,004935 0,004935 0,004935 0,007990 0,013200 0,020767 0,021706 0,021706 0,029559 0,034086 0,039804 0,047695 0,048906 0,048906 0,057067 0,058282 0,058282 0,066237 0,071075 0,076909 0,085410 0,093966 0,105983 0,114836 0,119776 ~ 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 0,000001 0,000002 0,000002 0,000003 0,000004 0,000005 0,000006 0,000008 0,000009 0,000011 0,000012 0,000014 0,000018 0,000022 0,000028 0,000036 0,000047 0,000061 0,000082 0,000109 0,000143 0,000185 0,000237 0,000301 0,000378 0,000469 0,000573 0,000693 0,000827 0,000977 0,001144 0,001328 0,001533 0,001758 0,002007 0,002283 0,002587 ~ 418 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Hodnoty opacity N, nefiltrované a filtrované hodnoty k v blízkosti Ymax1, A (≡ špičková hodnota, vyzna- čená tučným písmom) Index i [–] ~ 259 260 261 262 263 264 265 266 267 268 269 270 271 272 273 274 275 276 277 278 279 280 281 282 283 284 285 286 287 288 289 290 291 292 293 294 295 296 297 298 299 300 ~ Čas [s] ~ 1,726667 1,733333 1,740000 1,746667 1,753333 1,760000 1,766667 1,773333 1,780000 1,786667 1,793333 1,800000 1,806667 1,813333 1,820000 1,826667 1,833333 1,840000 1,846667 1,853333 1,860000 1,866667 1,873333 1,880000 1,886667 1,893333 1,900000 1,906667 1,913333 1,920000 1,926667 1,933333 1,940000 1,946667 1,953333 1,960000 1,966667 1,973333 1,980000 1,986667 1,993333 2,000000 ~ Opacita N [ %] ~ 17,182000 16,949000 16,788000 16,798000 16,788000 16,798000 16,798000 16,788000 16,788000 16,798000 16,798000 16,793000 16,788000 16,783000 16,780000 16,798000 16,778000 16,808000 16,768000 16,010000 16,010000 16,000000 16,010000 16,000000 16,010000 16,394000 16,394000 16,404000 16,394000 16,394000 16,384000 16,010000 16,010000 16,000000 16,010000 16,212000 16,394000 16,394000 16,192000 16,000000 16,000000 16,000000 ~ Nefiltrovaná hodnota k [m-1] Filtrovaná hodnota k [m-1] ~ 0,438429 0,431896 0,427392 0,427671 0,427392 0,427671 0,427671 0,427392 0,427392 0,427671 0,427671 0,427532 0,427392 0,427252 0,427168 0,427671 0,427112 0,427951 0,426833 0,405750 0,405750 0,405473 0,405750 0,405473 0,405750 0,416406 0,416406 0,416685 0,416406 0,416406 0,416128 0,405750 0,405750 0,405473 0,405750 0,411349 0,416406 0,416406 0,410794 0,405473 0,405473 0,405473 ~ ~ 0,538856 0,539423 0,539936 0,540396 0,540805 0,541163 0,541473 0,541735 0,541951 0,542123 0,542251 0,542337 0,542383 0,542389 0,542357 0,542288 0,542183 0,542043 0,541870 0,541662 0,541418 0,541136 0,540819 0,540466 0,540080 0,539663 0,539216 0,538744 0,538245 0,537722 0,537175 0,536604 0,536009 0,535389 0,534745 0,534079 0,533394 0,532691 0,531971 0,531233 0,530477 0,529704 ~ 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 419 3. SKÚŠKA ETC 3. 1. Emisie plynných znečisťujúcich látok (dieselový motor) Predpokladajme, že skúška so systémom PDP-CVS priniesla tieto výsledky: V0 (m3/ot) NP (otáčka) pB (kPa) p1 (kPa) T (K) Ha (g/kg) NOx conce (ppm) NOx concd (ppm) COconce (ppm) COconcd (ppm) HCconce (ppm) HCconcd (ppm) CO2, conce (%) Wact (kWh) 0,1776 23 073 98,0 2,3 322,5 12,8 53,7 0,4 38,9 1,0 9,00 3,02 0,723 62,72 Výpočet prietoku zriedeného výfukového plynu (príloha III, dodatok 2, bod 4. 1): MTOTW = 1,293*0,1776*23073*(98,0–2,3)*273/(101,3*322,5) = 4237,2 kg Výpočet korekcie koncentrácie NOx na vlhkosť a teplotu (príloha III, dodatok 2, bod 4. 2): KH,D = 1 1–0,0182*(12,8–10,71) = 1,039 Výpočet koncentrácií korigovaných na pozadie (príloha III, dodatok 2, bod 4. 3. 1. 1): Predpokladajme, že bola použitá motorová nafta so zložením C1H1,8. FS = 100* 1 1+(1,8/2)+[3,76*(1+(1,8/4))] = 13,6 DF = 13,6 0,723 -4 + (9,00 + 38,9)*10 = 18,69 NOxconc = 53,7–0,4*(1–(1/18,69)) = 53,3 ppm COconc = 38,9–1,0*(1–(1/18,69)) = 37,9 ppm HCconc = 9,00–3,02*(1–(1/18,69)) = 6,14 ppm Výpočet hmotnosti pretečeného množstva emisií za skúšku (príloha III, dodatok 2, bod 4. 3. 1): NOxmass = 0,001587*53,3*1,039*4237,2 = 372,391 g COmass = 0,000966*37,9*4237,2 = 155,129 g HCmass = 0,000479*6,14*4237,2 = 12,462 g Výpočet merných emisií (príloha III, dodatok 2, bod 4. 4):  = 372,391/62,72 = 5,94 g/kWh NOx CO = 155,129/62,72 = 2,47 g/kWh HC = 12,462/62,72 = 0,199 g/kWh 420 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 3. 2. Emisie tuhých znečisťujúcich látok (dieselový motor) Predpokladajme, že skúška so systémom PDP-CVS s dvojitým zrieďovaním priniesla tieto výsledky: MTOTW (kg) 4 237,2 Mf, p (mg) Mf, b (mg) MTOT (kg) MSEC (kg) Md (mg) MDIL (kg) DF Wact (kWh) 3,030 0,044 2,159 0,909 0,341 1,245 18,69 62,72 Výpočet hmotností emisií (príloha III, dodatok 2, bod 5. 1): Mf = 3,030 + 0,044 = 3,074 mg MSAM = 2,159–0,909 = 1,250 kg PTmass = 3,074 1,250 * 4237,2 1000 = 10,42 g Výpočet hmotnostného prietoku tuhých znečisťujúcich látok korigovaného na pozadie (príloha III, dodatok 2, bod 5. 1): PTmass = [3,074 1,250 –(0,341 1,245 *(1– 1 18,69))]* 4237,2 1000 = 9,32 g Výpočet merných emisií (príloha III, dodatok 2, bod 5. 2): PT = 10,42/62,72 = 0,166 g/kWh PT = 9,32/62,72 = 0,149 g/kWh (ak jehodnota korigovaná na pozadie) 3. 3. Emisie plynných znečisťujúcich látok (plynový motor poháňaný zemným plynom) Predpokladajme, že skúška so systémom PDP-CVS s dvojitým zrieďovaním priniesla tieto výsledky: MTOTW (kg) Ha (g/kg) Nx conce (ppm) Nx concd (ppm) COconce (ppm) COconcd (ppm) HCconce (ppm) HCconcd (ppm) CH4 conce (ppm) CH4 concd (ppm) CO2, conce (%) Wact (kWh) 4 237,2 12,8 17,2 0,4 44,3 1,0 27,00 3,02 18,0 1,7 0,723 62,72 Výpočet faktora korekcie NOx na vlhkosť (príloha III, dodatok 2, bod 4. 2): KH,G = 1 1–0,0329*(12,8–10,71) = 1,074 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 421 Výpočet koncentrácie NMHC (príloha III, dodatok 2, bod 4. 3. 1): a) metóda plynovej chromatografie (GC) b) metóda s bezmetánovou oxidačnou jednotkou (NMC) NMHCconce = 27,0–18,0 = 9,0 ppm. Predpokladajme hodnoty metánovej účinnosti 0,04 a etánovej účinnosti 0,98 (pozri príloha III, doda- tok 5, bod 1. 8. 4). NMHCconce = 27,0*(1–0,04)–18,0 0,98–0,04 = 8,4 ppm Výpočet koncentrácií korigovaných na pozadie (príloha III, dodatok 2, bod 4. 3. 1. 1): Predpokladajme, že bolo použité referenčné palivo G20 (100 % metán) so zložením C1H4: FS = 100* 1 1+(4/2)+[3,76*(1+(4/4))] = 9,5 DF = 9,5 0,723 -4 + (27,0 + 44,3)*10 = 13,01 Pre uhľovodíky bez metánu (NMHC) je koncentrácia korigovaná na pozadie rovná rozdielu medzi HCconcd a CH4 concd NOxconc = 17,2–0,4*(1–(1/13,01)) = 16,8 ppm COconc = 44,3–1,0*(1–(1/13,01)) = 43,4 ppm NMHCconc = 8,4–1,32*(1–(1/13,01)) = 7,2 ppm CH4conc = 18,0–1,7*(1–(1/13,01)) = 16,4 ppm Výpočet hmotnosti pretečeného množstva emisií za skúšku príloha III dodatok 2, bod 4. 3. 1: NOxmass = 0,001587*16,8*1,074*4237,2 = 121,330 g COmass = 0,000966*43,4*4237,2 = 177,642 g NMHCmass = 0,000502*7,2*4237,2 = 15,315 g CH4mass = 0,000554*16,4*4237,2 = 38,498 g Výpočet merných emisií (príloha III, dodatok 2, bod 4. 4):  = 121,330/62,72 = 1,93 g/kWh NOx CO = 177,642/62,72 = 2,83 g/kWh NMHC = 15,315/62,72 = 0,244 g/kWh  = 38,498/62,72 = 0,614 g/kWh CH4 4. FAKTOR l-POSUNU (Sl) 4. 1. Výpočet faktora l-posunu (Sl) ( (1)) Sλ = 2 (1– inert % 100 )(n + m 4)– O2* 100 kde: = faktor l-posunu; Sl inert % = objemové % inertných plynov v palive (t. j. N2, CO2, He atď. ); O2* = objemové % pôvodného kyslíka v palive; (1) Stechiometricé pomery vzduch/palivo pre automobilové palivá — SAE J1829, jún 1987. John B. Heywood, Základy motorov s vnútorným spaľovaním, McGraw-Hill, kapitola 3. 4 „Stechiometria spaľovania“ (s. 68 až 72). 422 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 n a m = hodnoty indexov priemerného uhľovodíka CnHm ktorý predstavuje, uhľovodíky v palive, t. j. n = m = 1×[CH4% 100 ]+2×[C2% 100]+3×[C3% 100]+4×[C4% 100]+. 100]+5×[C5% 1– diluent % 100 4×[CH4% 100 ]+4×[C2H4% 100 ]+6×[C2H6% 100 ]+. 100 ]+∙ ∙ ∙ 8×[C3H8% 1– diluent % 100 kde CH4 C2 C3 C4 C5 = objemové % metánu v palive; = objemové % všetkých uhľovodíkov typu C2 v palive (napr. C2H6, C2H4 atď); = objemové % všetkých uhľovodíkov typu C3 v palive (napr. C3H8, C3H6 atď); = objemové % všetkých uhľovodíkov typu C4 v palive (napr. C4H10, C4H8 atď); = objemové % všetkých uhľovodíkov typu C5 v palive (napr. C5H12, C5H10 atď); diluent = objemové % zrieďovacích plynov v palive (t. j. O2*, N2,CO2, Heatď). 4. 2. Príklady na výpočet faktora l-posunu (Sl) Príklad 1 G25:CH4 = 86 %, N2 = 14 % (objemových) n = 1×[CH4% 100]+. 100 ]+2×[C2% 1– diluent % 100 = 0,86 0,86 = 1 = 1×0,86 1– 14 100 4×[CH4% 100 ]+. 100 ]+4×[C2H4% m = = 4×0,86 0,86 = 4 diluent % 100 1– 2 Sλ = (1– inert % 100 )(n + m 4)– O2* 100 = 2 (1– 14 100)×(1+ 4 4) = 1,16 Príklad 2: Gxy: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (by volume) n = 1×[CH4% 100]+. 100 ]+2×[C2% 1– diluent % 100 = 1×0,87+2×0,13 1– 0 100 = 1,13 1 = 1,13 4×[CH4% 100 ]+. 100 ]+6×[C2H6% m = diluent % 100 1– 2 = 4,26 = 4×0,87+6×0,13 1 2 Sλ = (1– inert % 100 )(n + m 4)– O2* 100 (1– 0 100)×(1,13+ 4,26 4 ) = = 0,911 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 423 Príklad 3: USA: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 % n = 1×[CH4% 100]+. 100 ]+2×[C2% 1– diluent % 100 = 1×0,89+2×0,045+3×0,023+4×0,002 (0,64+4) 100 1– = 1,11 m = = 4×[CH4% 100 ]+4×[C2H4% 100 ]+6×[C2H6% 100 ] 100 ]+. +8×[C3H8% 1– diluent % 100 4×0,89+4×0,045+8×0,023+14×0,002 1– 0,6+4 100 = 4,24 Sλ = 2 (1– inert % 100 )(n + m 4)– O2* 100 = 2 (1– 4 100)×(1,11+ 4,24 4 )– 0,6 100 = 0,96