title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2480/99 van Cristiana Muscardini (UEN) en Mauro Nobilia (UEN) aan de Commissie. Veiligheidsnormen voor particuliere woningen.

eurovoc_concepts:
European social policy
building safety
legal basis

text: C 280 E/52 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 10. 2000 Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (9 februari 2000) Een door een personeelslid van de Commissie ingediende klacht wegens pesterijen kan na een besluit van het tot aanstelling bevoegde gezag leiden tot een administratief onderzoek. In een mededeling van de administratie van 29 februari 1996 heeft de Commissie haar personeel nadere informatie verstrekt over de procedures in verband met de bescherming van de waardigheid van de persoon. Het administratief onderzoek heeft een tuchtprocedure tegen een persoon die schuldig aan bepaalde feiten wordt bevonden. tot doel het bestaan van de tonen en kan leiden tot feiten aan te Er kunnen maatregelen worden genomen ter bescherming van de slachtoffers van pesterijen door hun superieuren, zoals een overplaatsing naar een andere post terwijl het onderzoek wordt uitgevoerd. Het tot aanstelling bevoegde gezag leidt op verzoek van de hiºrarchische overste van de betrokkene of op zijn eigen initiatief een tuchtprocedure in. De procedure kan leiden tot het opleggen van een sanctie als vastgesteld in het personeelsstatuut. Tijdens de fase van het administratief onderzoek zijn geen termijnen van toepassing. Indien een tuchtprocedure op grond van een besluit van het tot aanstelling bevoegde gezag wordt geopend, dient de Commissie zich naar gelang van het individuele geval te houden aan de termijnen vastgesteld in artikel 87 en bijlage IX van het personeelsstatuut. Teneinde de passende sanctie vast te stellen dient het tot aanstelling bevoegde gezag alle feiten na te trekken in verband met de persoon ten aanzien van wie een tuchtprocedure loopt; het is daarbij gemachtigd en verplicht alle twijfels weg te nemen. Het tot aanstelling bevoegde gezag kan zonder advies van de tuchtraad besluiten tot het nemen van tuchtmaatregelen zoals een schriftelijke waarschuwing of een berisping maar moet de tuchtraad raadplegen om andere maatregelen te nemen. Het tot aanstelling bevoegde gezag neemt een definitief besluit nadat de tuchtraad zijn advies heeft uitgebracht. Artikel 7, lid 3, van bijlage IX van het personeelsstatuut stipuleert dat het tot aanstelling bevoegde gezag zijn besluit dient te nemen binnen een maand na de toezending van het met redenen omkleed advies van de tuchtraad, maar dat de betrokken ambtenaar eerst moet worden gehoord. De Jurisprudentie van het Hof van Justitie en het Gerecht van Eerste Aanleg bepaalt evenwel dat de in artikel 7, lid 3, vastgestelde termijnen niet bindend zijn maar slechts regels van een goed bestuur vormen. Bij tuchtprocedures geldt het beginsel van het vermoeden van onschuld. Het correcte verloop en de onpartijdigheid van de volledige procedure staan onder het toezicht van het Gerecht van Eerste Aanleg. Wat de schadeloosstelling van slachtoffers van pesterijen betreft, kan de instelling worden verplicht hen te vergoeden wanneer wordt aangetoond dat de schade het gevolg is van een met de dienst samenhangende fout van de instelling. (2000/C 280 E/052) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2480/99 van Cristiana Muscardini (UEN) en Mauro Nobilia (UEN) aan de Commissie Betreft: Veiligheidsnormen voor particuliere woningen (16 december 1999) Recente instortingen van particuliere flatgebouwen (verleden jaar in Rome, dit jaar in Foggia), schijnbaar zonder specifieke oorzaken, d. w. z. niet te wijten aan gaslekken of aardbevingen, hebben niet alleen slachtoffers geºist, maar ook tot angst onder de bevolking geleid en bij de openbare bestuurders terecht vragen doen rijzen over de minimale veiligheidsnormen voor particuliere woningen. 3. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 280 E/53 Naar analogie van wat gedaan is voor de normalisering van de elektriciteitsinstallaties of de inspectie van de liften in particuliere flatgebouwen, ter waarborging van de veiligheid van de burgers: 1. Kan de Commissie mededelen of er richtlijnen bestaan of op dit moment worden opgesteld waarin technische veiligheidsnormen zijn vastgesteld voor de bouw van particuliere woningen? 2. Is de Commissie op de hoogte van de situatie in de lidstaten met betrekking tot het percentage woningen die vanuit het oogpunt van de veiligheid gevaar opleveren, ofwel wegens natuurlijke oorzaken (aardbevingen en overstromingen), ofwel wegens de ouderdom van het gebouw en het gebruik van volledig achterhaalde technologieºn? 3. Is de Commissie niet van mening dat een deel van de structuurfondsen bestemd zou kunnen worden voor maatregelen voor de herstructurering van particuliere woningen teneinde deze veiliger te maken? 4. Waarom overweegt de Commissie niet (cid:129) als alternatieve oplossing en zonder het jaar 2006 af te wachten voor een herziening van de doelstellingen van de huidige fondsen (cid:129) om in de volgende begrotingen een ad-hocfonds te creºren met het doel het gebruik van voor dit doel geschikte bankleningen te bevorderen? 5. Waarom laat de Commissie (cid:129) gezien de klimaatsveranderingen in diverse Europese regio(cid:146)s die de laatste jaren talrijke natuurrampen tot gevolg hebben gehad (cid:129) geen onderzoek verrichten naar de toestand van het grondgebied, met het doel geologisch gezien risicorijke gebieden in de gaten te houden en vervolgens nieuwe technische normen voor de woningbouw vast te stellen? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (19 januari 2000) De Commissie deelt de bezorgdheid van de geachte parlementsleden over het risico van instortingen van woningen in de Gemeenschap zonder duidelijk aanwijsbare oorzaken. De Commissie ziet de noodzaak in van harmonisering van de verschillende bouwwijzen en bouwtypen, producten, materialen en bouwsystemen en legt momenteel de laatste hand aan de tenuitvoerlegging van Richtlijn 89/106/EEG van de Raad van 21 december 1988 betreffende de onderlinge aanpassing van de wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen van de lidstaten inzake voor de bouw bestemde producten (1). Deze richtlijn is gebaseerd op zes fundamentele voorschriften (cid:129) waaronder op de eerste plaats de structurele stabiliteit (cid:129) waaraan producten moeten voldoen om een vast bestanddeel te mogen vormen van bouwwerken. Het gaat hier om een zogenaamde (cid:132)nieuwe aanpak(cid:148)-richtlijn waarbij een verband wordt gelegd tussen de bouwwerken en de producten, waarvan de geschiktheid voor het gebruik moet worden aangetoond. Deze geschiktheid wordt beoordeeld aan de hand van zogenaamde (cid:132)geharmoniseerde(cid:148) technische specificaties die momenteel door normalisatie-instituten worden opgesteld. De criteria voor de definitie van de risico(cid:146)s betreffende de stabiliteit van gebouwen in verband met hun verouderde staat en in geval van een natuurramp vallen onder de verantwoordelijkheid van de lidstaten. Verordening (EG) nr. 1260/1999 van de Raad van 21 juni 1999 houdende algemene bepalingen inzake de structuurfondsen (2) voorziet niet in de toewijzing van middelen voor de renovatie en het veilig maken van bestaande gebouwen en er bestaat op dit moment ook geen begrotingspost waarin specifieke middelen voor deze doeleinden zijn opgenomen. In de nieuwe Verordening (EG) nr. 1783/1999 van het Europees Parlement en de Raad van 12 juli 1999 met betrekking tot het Europees Fonds voor Regionale Ontwikke- ling (3) lid 2, onder e), de mogelijkheid opgenomen tot medefinanciering van maatregelen die gericht zijn op (cid:132)bescherming en verbetering van het milieu, in het bijzonder met inachtneming van het voorzorgsbeginsel en het beginsel van preventief handelen bij de ondersteuning van de economische ontwikkeling(cid:148). is echter in artikel 2, Ook het toezicht op de ontwikkelingen in gebieden die in verband met klimaatveranderingen geologisch gezien gevaar lopen, valt uitsluitend onder de bevoegdheid van de lidstaten. Bij de opstelling van geharmoniseerde technische specificaties wordt echter normaliter wel rekening gehouden met de ontwikke- ling van de technische parameters ingevolge de ontwikkeling van de stand van de wetenschap en nieuw verworven kennis (zoals bijvoorbeeld maatregelen die eisen voorschrijven). (1) (2) (3) PB L 40 van 11. 2. 1989. PB L 161 van 26. 6. 1999. PB L 213 van 13. 8. 1999


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/92/EÜ, 16. detsember 1999, plahvatusohtlikust keskkonnast potentsiaalselt ohustatud töötajate ohutuse ja tervisekaitse parandamise miinimumnõuete kohta (viieteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)

eurovoc_concepts:
environmental risk prevention
explosive
mining extraction
occupational health
safety standard

formats: html pdf print

text: 414 ET Euroopa Liidu Teataja 31999L0092 28. 1. 2000 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 05/3. kd L 23/57 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 1999/92/EÜ, 16. detsember 1999, plahvatusohtlikust keskkonnast potentsiaalselt ohustatud töötajate ohutuse ja tervisekaitse parandamise miinimumnõuete kohta (viieteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 137, võttes arvesse komisjoni (1) ettepanekut, mis esitati pärast konsul- teerimist tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteega ning kaevandamise ja muu ammutava tööstuse ohutus- ja tervis- hoiukomisjoniga, 89/391/EMÜ (4) artikli 16 lõike 1 tähenduses; seetõttu on nimetatud direktiivi sätted, eelkõige need, mis käsitlevad töötajate teavitamist, ärakuulamist ja osalemist ning tööta- jate koolitust, täiel määral kohaldatavad ka juhtudel, kui töötajad on potentsiaalselt ohustatud plahvatusohtlikust keskkonnast, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisal- duvate rangemate erisätete kohaldamist; võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) (6) käesolev direktiiv on konkreetne samm siseturu sotsiaalse ulatuse väljaarendamisel; olles nõu pidanud regioonide komiteega, toimides asutamislepingu artiklis 251 nimetatud korras vastavalt lepituskomisjonis 21. oktoobril 1999. aastal heakskiidetud ühis- tekstile (3) (7) ning arvestades, et: (1) (2) (3) (4) (5) asutamislepingu artiklis 137 on sätestatud, et nõukogu võib direktiividega vastu võtta miinimumnõuded, et soo- dustada eelkõige töökeskkonna parandamist töötajate ohu- tuse ja tervise paremaks kaitsmiseks; vastavalt nimetatud artikli tingimustele tuleb nendes direk- tiivides hoiduda haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete asutamist ja arengut; töötajate tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu parandamine on eesmärk, mida ei tohiks allutada üksnes majanduslikele kaalutlustele; plahvatusohtlikust keskkonnast potentsiaalselt ohustatud töötajate ohutuse ja tervisekaitse parandamise miinimum- nõuete täitmine on töötajate ohutuse ja tervisekaitse taga- mise seisukohast olulise tähtsusega; käesolev direktiiv on üksikdirektiiv töötajate tööohutuse ja -tervishoiu parandamist soodustavate meetmete kehtesta- mist käsitleva nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi (1) EÜT C 332, 9. 12. 1995, lk 10 ja EÜT C 184, 17. 6. 1997, lk 1. (2) EÜT C 153, 28. 5. 1996, lk 35. (3) Euroopa Parlamendi 20. juuni 1996. aasta arvamus (EÜT C 198, 8. 7. 1996, lk 160), kinnitatud 4. mail 1999 (EÜT C 279, 1. 10. 1999, lk 55), nõukogu 22. detsembri 1998. aasta ühine seisukoht (EÜT C 55, 25. 2. 1999, Parlamendi lk 45) 6. mai 1999. aasta otsus (EÜT C 279, 1. 10. 1999, lk 386), Euroopa Parlamendi 2. detsembri 1999. aasta otsus ja nõukogu 6. det- sembri 1999. aasta otsus. Euroopa ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. märtsi 1994. aasta direktiiv 94/9/EÜ plahvatusohtlikus keskkonnas kasutata- vaid seadmeid ja kaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (5) tõdeb, et kavas on ette valmistada asutamislepingu artiklil 137 põhinev täiendav direktiiv, mis käsitleb eelkõige seadmete kasutamisest ja/või paigaldusliikidest ja -viisidest tulenevaid plahvatus- ohte; (8) (9) plahvatuskaitse on ohutuse seisukohast eriti tähtis; plahva- tuse tagajärjel tekkinud leekide ja rõhu kontrollimatu toi- me, mürgised reaktsioonisaadused ja hapniku äratarvita- välisõhust töötajatele hingamiseks mine ohustavad töötajate elu ja tervist; vajalikust plahvatuste ärahoidmiseks ühtse strateegia loomine nõuab, et organisatsioonilised meetmed täiendaksid töökohal võe- tud tehnilisi meetmeid; direktiiv 89/391/EMÜ nõuab, et tööandja pädevusse kuuluks töötajate töötervishoiu ja -ohutuse hindamine; seda nõuet täpsustatakse käesolevas direktiivis, millega nähakse ette, et tööandja koostab plah- vatuskaitsealase dokumendi või dokumentide kogu, mis vastab käesolevas direktiivis sätestatud miinimumnõuete- le, ja ajakohastab seda; plahvatuskaitsealane dokument hõlmab ohtude kindlakstegemist, ohtude hindamist ja plahvatusohtlikust keskkonnast ohustatud töötajate ohu- tuse ja tervise kaitsmiseks võetavate erimeetmete määrat- lust vastavalt direktiivi 89/391/EMÜ artiklile 9; plahvatus- kaitsealane dokument võib olla osa direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 9 nõutud hinnangust tööohutuse ja -tervishoiu ohtude kohta; (4) EÜT L 183, 29. 6. 1989, lk 1. (5) EÜT L 100, 19. 4. 1994, lk 1. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 415 (10) plahvatusohtude hindamist võib nõuda ka muude ühen- duse õigusaktide alusel; vältimaks tarbetut kattuvat tööd, peaks tööandjal olema võimalik vastavalt riiklikule tavale ühendada ühenduse õigusaktide alusel koostatud doku- mendid, dokumentide osad või muud samaväärsed aruan- ded ühtseks “ohutusaruandeks”; b) direktiivile 90/396/EMÜ (2) vastavate küttegaasiseadmete kasutamise suhtes; c) lõhkeainete või keemiliselt ebastabiilsete ainete valmistamise, käitlemise, kasutamise, hoidmise ja vedamise suhtes; (11) plahvatusohtlike keskkondade tekke ärahoidmine hõlmab ka asenduspõhimõtte kohaldamist; (12) kui ühel ja samal töökohal on töötajaid mitmest ettevõt- test, tuleks meetmed kooskõlastada; (13) (14) (15) ennetusabinõudele tuleb vajaduse korral lisada täiendavad meetmed, mis jõustuvad siis, kui süttimine on aset leidnud; maksimaalse ohutuse võib saavutada, kui ühendada enne- tusabinõud muude täiendavate meetmetega, mis vähenda- vad plahvatuste kahjulikku mõju töötajatele; nõukogu 24. juuni 1992. aasta direktiiv 92/58/EMÜ töö- kohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisemärkidega seotud miinimumnõuete kohta (üheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (1) on täielikult kohaldatav eelkõige kohtades, mis puutuvad vahetult kokku ohtlike aladega, kus suitsetamine, järkamine, keevi- tamine ja muud leeke või sädemeid tekitavad toimingud võivad ohtlikule alale mõju avaldada; direktiiv 94/9/EÜ jagab seadmed ja kaitsesüsteemid, mida ta hõlmab, seadmerühmadesse ja -kategooriatesse; käes- olev direktiiv näeb ette, et tööandja peab kohad, kus võib tekkida plahvatusohtlik keskkond, liigitama tsoonideks ja otsustama, milliseid seadmete ja kaitsesüsteemide rühmi ja kategooriaid igas tsoonis kasutada, d) direktiivis 92/91/EMÜ (3) või direktiivis 92/104/EMÜ (4) käsit- letud maavarasid kaevandavate tööstuste suhtes; e) selliste maismaa-, vee- ja õhutranspordivahendite kasutamise- le, mille suhtes kohaldatakse rahvusvaheliste lepingute (näiteks ADNR, ADR, ICAO, IMO, RID) ja neid lepinguid jõustavate ühenduse direktiivide asjassepuutuvaid sätteid. Plahvatusoht- likus keskkonnas kasutatavad transpordivahendid kuuluvad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse. 3. Direktiivi 89/391/EMÜ ja asjakohaste üksikdirektiivide sätteid kohaldatakse täielikult lõikes 1 nimetatud küsimuste suhtes, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate rangemate ja/või täpsemate sätete kohaldamist. Artikkel 2 Mõiste tähendab “plahvatusohtlik Käesoleva direktiivi kohaldamisel keskkond” ühelt poolt atmosfäärirõhu all oleva õhu ja teiselt poolt gaasi, auru, udu või tolmu kujul esinevate tuleohtlike ainete segu, milles pärast süttimist levib põlemine kogu ülejäänud segule. II JAGU TÖÖANDJA KOHUSTUSED Artikkel 3 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Plahvatuste ärahoidmine ja plahvatuskaitse I JAGU ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Plahvatuste ärahoidmiseks direktiivi 89/391/EMÜ artikli 6 lõike 2 tähenduses ja plahvatuskaitse tagamiseks võtab tööandja töö laa- dile vastavaid tehnilisi ja/või organisatsioonilisi meetmeid allpool esitatud tähtsusjärjekorras ja vastavalt järgmistele põhimõtetele: — plahvatusohtliku keskkonna tekke ärahoidmine või kui tege- vuse laad seda ei võimalda, Eesmärk ja reguleerimisala — plahvatusohtliku keskkonna süttimise ärahoidmine, ja 1. Käesoleva direktiiviga, mis on viieteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses, kehtestatakse artiklis 2 määratletud plahvatusohtlikust keskkonnast potentsiaal- selt ohustatud töötajate ohutuse ja tervisekaitse miinimumnõu- ded. 2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata: a) haigete ravimise ajal alade suhtes, kus haigeid vahetult hoitak- se; (1) EÜT L 245, 26. 8. 1992, lk 23. — plahvatuse kahjulike mõjude vähendamine nii, et oleks taga- tud töötajate ohutus ja nende tervise kaitse. Neid meetmeid võib vajaduse korral ühitada ja/või täiendada plahvatuste levimist takistavate meetmetega ning need vaadatakse korrapäraselt läbi iga kord, kui ilmneb olulisi muutusi. (2) EÜT L 196, 26. 7. 1990, lk 15. Direktiivi on muudetud direktiiviga 93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30. 8. 1993, lk 1). (3) EÜT L 348, 28. 11. 1992, lk 9. (4) EÜT L 404, 31. 12. 1992, lk 10. 416 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd Artikkel 4 Artikkel 7 Plahvatusohu hindamine Kohad, kus võib tekkida plahvatusohtlik keskkond 1. Direktiivi 89/391/EMÜ artikli 6 lõikes 3 ja artikli 9 lõikes 1 sätestatud kohustuste täitmisel hindab tööandja plahvatusohtliku keskkonnaga seotud konkreetseid ohte, võttes arvesse vähemalt järgmist: — plahvatusohtliku keskkonna tekke tõenäosus ja selle kestus, — tõenäosus, et esineb süüteallikaid, sealhulgas elektrostaatilisi lahendusi, mis aktiveeruvad ja hakkavad toimima, — seadmed, kasutatavad ained, protsessid ja nende võimalikud vastastikused toimed, — eeldatavate mõjude ulatus. Plahvatusohtu hinnatakse kõikehõlmavalt. 2. Plahvatusohu hindamisel võetakse arvesse kohti, mis on avade kaudu ühendatud või ühendatavad kohtadega, kus võib tekkida plahvatusohtlik keskkond. Artikkel 5 Üldkohustused Töötajate ohutuse ja tervise kaitse tagamiseks ning kooskõlas artik- lis 3 sätestatud ohtude hindamise põhimõtetega võtab tööandja vajalikke meetmeid, et: — kohtades, kus võib tekkida plahvatusohtlik keskkond sellisel määral, et see ohustab töötajate või teiste isikute ohutust ja tervist, võimaldaks töökeskkond ohutult töötada, — töökeskkondades, kus võib tekkida plahvatusohtlik keskkond sellisel määral, et see ohustab töötajate või teiste isikute ohu- tust ja tervist, tagatakse töötajate kohalviibimise ajal ohtude hindamisele vastav asjakohane järelevalve selleks ettenähtud tehniliste vahendite abil. Artikkel 6 Kooskõlastamiskohustus Kui ühel ja samal töökohal on töötajaid mitmest ettevõttest, vastutab iga tööandja kõikide tema kontrollile alluvate küsimuste eest. Ilma et see piiraks direktiivis 89/391/EMÜ sätestatud iga tööandja isiklikku vastutust, kooskõlastab siseriikliku õiguse ja/või tava kohaselt töökoha eest vastutav tööandja kõikide töötajate tervist ja ohutust käsitlevate meetmete rakendamise ning märgib artiklis sellise kooskõlastamise eesmärgi ning selle rakendamisega seotud meetmed ja korra. plahvatuskaitse dokumenti nimetatud 8 1. Tööandja liigitab kohad, kus võib tekkida plahvatusohtlik keskkond, tsoonidesse vastavalt I lisale. 2. Tööandja tagab, et lõikes 1 nimetatud kohtades kohaldatakse II lisas sätestatud miinimumnõudeid. 3. Sissepääsud niisugustesse kohtadesse, kus võib tekkida plah- vatusohtlik keskkond sellisel määral, et see ohustab töötajate ohu- tust ja tervist, märgistatakse vajaduse korral märkidega vastavalt III lisale. Artikkel 8 Plahvatuskaitse dokument Artiklis 4 sätestatud kohustuste täitmisel tagab tööandja, et koostatakse dokument, edaspidi “plahvatuskaitse dokument”, ja ajakohastatakse seda. Plahvatuskaitse dokumendis osutatakse eelkõige: — et plahvatusoht on kindlaks tehtud ja hinnatud, — et käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks on võetud piisavad meetmed, — kohad, mis on liigitatud tsoonidesse vastavalt I lisale, — kohad, kus kohaldatakse II lisas sätestatud miinimumnõudeid, — et töökoha ja töövahendite, sealhulgas hoiatusseadiste kujun- damisel, kasutamisel ja hoidmisel võetakse nõuetekohaselt arvesse ohutusnõudeid, — et nõukogu direktiivi 89/655/EMÜ (1) kohaselt on võetud meetmeid töövahendite ohutuks kasutamiseks. Plahvatuskaitse dokument koostatakse enne töö algust ja vaada- takse üle, kui töökohta, töövahendeid või töökorraldust oluliselt muudetakse, laiendatakse või ümber korraldatakse. Tööandja võib ühendada ohtude hindamised, dokumendid või muud ühenduse õigusaktide alusel tehtud samalaadsed aruanded. Artikkel 9 Töövahendeid ja töökohti käsitlevad erinõuded 1. Töövahendid, mida kasutatakse kohtades, kus võib tekkida pahvatusohtlik keskkond, ja mis on juba kasutuses või mis võe- takse ettevõttes või asutuses esmakordselt kasutusele enne 30. juunit 2003, peavad alates sellest kuupäevast vastama II lisa A osas sätestatud miinimumnõuetele, kui ei kohaldata või kohal- datakse üksnes osaliselt muud ühenduse direktiivi. (1) EÜT L 393, 30. 12. 1989, lk 13. Direktiivi on muudetud direktiiviga 95/63/EÜ (EÜT L 335, 30. 12. 1995, lk 28). 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 417 2. Töövahendid, mida kasutatakse kohtades, kus võib tekkida pahvatusohtlik keskkond, ja mis võetakse ettevõttes või asutuses esmakordselt kasutusele pärast 30. juunit 2003, peavad vastama II lisa A ja B osas sätestatud miinimumnõuetele. 3. Töökohad, kus esineb kohti, kus võib tekkida pahvatusohtlik keskkond, juu- nit 2003, peavad vastama käesolevas direktiivis sätestatud miini- mumnõuetele. ja mida kasutatakse esmakordselt pärast 30. 4. Kui töökohti, kus võib esineda pahvatusohtliku keskkonnaga paiku, kasutatakse juba enne 30. juunit 2003, peavad need vas- tama käesolevas direktiivis sätestatud miinimumnõuetele hilje- malt kolme aasta möödumisel nimetatud kuupäevast. 5. Kui töökohal, kus võib esineda plahvatusohtliku keskkonnaga paiku, toimub pärast 30. juunit 2003 muudatusi, laiendusi või ümberkorraldusi, võtab tööandja vajalikke meetmeid, et tagada nende vastavus käesolevas direktiivis sätestatud miinimumnõue- tele. III JAGU MUUD SÄTTED Artikkel 10 Lisade kohandused Puhttehnilised lisade kohandused, mis on vajalikud seoses: — tehnilist ühtlustamist ja standardimist käsitlevate direktiivide vastuvõtmisega plahvatuskaitse valdkonnas ja/või — tehnika arengu, rahvusvaheliste eeskirjade või spetsifikatsioo- nide muudatuste ning plahvatuste ärahoidmise ja plahvatus- kaitse uute lahendustega, võetakse vastu direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 17 sätestatud korra kohaselt. Artikkel 11 Heade tavade juhend Komisjon koostab praktilisi juhtnööre sisaldava heade tavade juhendi, mis ei ole siduvat laadi. Kõnealune juhend käsitleb artiklites 3, 4, 5, 6, 7 ja 8 ning I ja II lisa A osas nimetatud küsimusi. Vastavalt nõukogu otsusele 74/325/EMÜ (1) konsulteerib komisjon kõigepealt -tervishoiu nõuandekomiteega. tööohutuse, -hügieeni ja Töötajate ohutust ja tervise kaitset käsitleva riikliku poliitika väljatöötamisel võtavad liikmesriigid seoses käesoleva direktiivi kohaldamisega nimetatud juhendit arvesse niipalju kui võimalik. Artikkel 12 Ettevõtete teavitamine Liikmesriigid püüavad taotluse korral teha asjaomase teabe tööandjaile kättesaadavaks vastavalt artiklile 11, viidates eelkõige heade tavade juhendile. Artikkel 13 Lõppsätted 1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajali- kud õigusnormid hiljemalt 30. juunil 2003. Liikmesriigid teata- vad sellest viivitamata komisjonile. Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi kehtes- tavad liikmesriigid. 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud või vastuvõetavate siseriik- like õigusnormide teksti. 3. Liikmesriigid esitavad komisjonile iga viie aasta järel aruande käesoleva direktiivi sätete tegeliku rakendamise kohta, osutades tööandjate ja töötajate arvamusele. Komisjon teavitab sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu, majandus- ja sotsiaalkomiteed ning tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteed. Artikkel 14 Direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Artikkel 15 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 16. detsember 1999 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president N. FONTAINE eesistuja K. KEMILÄ (1) EÜT L 185, 9. 7. 1974, lk 15. Otsust on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga. 418 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd I LISA SELLISTE KOHTADE LIIGITUS, KUS VÕIB TEKKIDA PLAHVATUSOHTLIK KESKKOND Sissejuhatav märkus Kohad, kus rakendatakse artiklites 3, 4, 7 ja 8 nimetatud ettevaatusabinõusid, tuleb liigitada järgmise süsteemi koha- selt: 1. Kohad, kus võib tekkida plahvatusohtlik keskkond Koht, kus võib tekkida plahvatusohtlik keskkond sellisel määral, et see nõuab eriliste ettevaatusabinõude raken- damist asjaomaste töötajate ohutuse ja tervise kaitseks, loetakse käesoleva direktiivi tähenduses ohtlikuks. Koht, kus eeldatavasti ei teki plahvatusohtlikku keskkonda sellisel määral, et see nõuaks eriliste ettevaatusabi- nõude rakendamist, loetakse käesoleva direktiivi tähenduses ohutuks. Kergestisüttivad ja/või tuleohtlikud ained loetakse materjalideks, mis võivad tekitada plahvatusohtliku keskkon- na, välja arvatud juhul, kui nende omaduste uurimine on näidanud, et õhuga segunedes ei ole nad iseseisvalt või- melised plahvatust levitama. 2. Ohtlike kohtade liigitus Ohtlikud kohad liigitatakse tsoonidesse vastavalt plahvatusohtliku keskkonna esinemissagedusele ja -kestusele. II lisa A osa kohaselt võetavate meetmete ulatuse määrab kõnealune liigitus. Tsoon 0 Koht, kus gaasi, auru või udu kujul olevate kergestisüttivate ainete ja õhu segust koosnev plahvatusohtlik kesk- kond esineb pidevalt, pikka aega või tihti. Tsoon 1 Koht, kus gaasi, auru või udu kujul olevate kergestisüttivate ainete ja õhu segust koosnev plahvatusohtlik kesk- kond võib tavapärasel toimimisel tõenäoliselt juhuslikult tekkida. Tsoon 2 Koht, kus gaasi, auru või udu kujul olevate kergestisüttivate ainete ja õhu segust koosnev plahvatusohtlik kesk- kond tavapärasel toimimisel tõenäoliselt juhuslikult ei teki ja kui tekib, siis kestab üksnes lühikest aega. Tsoon 20 Koht, kus plahvatusohtlik keskkond õhus oleva süttiva tolmupilve kujul esineb pidevalt, pikka aega või tihti. Tsoon 21 Koht, kus plahvatusohtlik keskkond õhus oleva süttiva tolmupilve kujul võib tõenäoliselt tavapärasel toimimisel juhuslikult tekkida. Tsoon 22 Koht, kus plahvatusohtlik keskkond õhus oleva põlevtolmupilve kujul võib tõenäoliselt tavapärasel toimimisel juhuslikult ei teki ja kui tekib, siis kestab üksnes lühikest aega. MÄRKUSED 1. Süttiva tolmu kihte, lademeid ja kuhje tuleb käsitleda nagu mis tahes muid allikaid, mis võivad tekitada plahva- tusohtliku keskkonna. 2. “Tavapärane toimimine” tähendab olukorda, kus seadmeid kasutatakse vastavalt nende konstruktsiooniparameet- ritele. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 419 II LISA A. PLAHVATUSOHTLIKUST KESKKONNAST OHUSTATUD TÖÖTAJATE OHUTUSE JA TERVISEKAITSE PARANDAMISE MIINIMUMNÕUDED Sissejuhatav märkus Käesolevas lisas sätestatud kohustusi kohaldatakse: — I lisas ohtlikeks liigitatud kohtade suhtes, kui see on vajalik töökoha, töötamiskoha, töövahendite või kasutata- vate ainete omaduste tõttu või tingituna plahvatusohtliku keskkonna ohtudega seotud tegevusest, — ohututes kohtades paiknevate seadmete suhtes, mida läheb vaja ohtlikes kohtades asuvate seadmete ohutuks toi- mimiseks või mis aitavad tagada viimaste ohutut toimimist. 1. Korralduslikud meetmed 1. 1. Töötajate väljaõpe Tööandja peab andma isikutele, kes töötavad kohtades, kus võib tekkida plahvatusohtlik keskkond, piisava ja asjakohase plahvatuskaitsealase väljaõppe. 1. 2. Kirjalikud juhised ja tööload Kui plahvatuskaitse dokument nõuab: — tuleb ohtlikes kohtades teha töid vastavalt tööandja väljastatud kirjalikele juhistele, — tuleb nii ohtlike tööde kui ohtlike töödega kokkupuutuvate tööde puhul kohaldada töölubade süsteemi. Tööload peab väljastama isik, kes on selleks volitatud enne töö algust. 2. Plahvatuskaitsemeetmed 2. 1. Vabanenud või tahtlikult vabastatud tuleohtlik gaas, aur, udu või süttiv tolm, mis võib tekitada plahvatusohu, tuleb nõuetekohaselt eemaldada või juhtida ohutusse kohta, või kui see pole võimalik, ohutult mahutisse sul- geda või muul asjakohasel viisil kahjutuks teha. 2. 2. Kui plahvatusohtlik keskkond sisaldab mitut liiki tuleohtlike ja/või süttivaid gaase, aure, udusid või tolmu, pea- vad kaitsemeetmed vastama suurimale tõenäolisele ohule. 2. 3. Süttimisohu ärahoidmisel vastavalt artiklile 3 tuleb arvesse võtta ka elektrostaatilisi lahendusi, kus töötaja või töökeskkond toimib laengu kandja või tekitajana. Töötajatele tuleb anda asjakohane tööriietus, mis on valmis- tatud materjalidest, mis ei põhjusta plahvatusohtlikke keskkondi tekitavaid elektrostaatilisi lahendusi. 2. 4. Aparaate, seadmeid, kaitsesüsteeme ja nendega seotud mis tahes ühendusseadmeid võib tööle panna üksnes juhul, kui plahvatuskaitse dokument osutab, et neid võib plahvatusohtlikus keskkonnas ohutult kasutada. See kehtib ka selliste töövahendite ja nendega seotud ühendusseadmete kohta, mida ei loeta seadmeteks või kait- sesüsteemideks direktiivi 94/9/EÜ tähenduses, kui nende lülitamine seadeldisse võib iseenesest tekitada sütti- misohu. Tuleb võtta vajalikke meetmeid, et vältida ühendusseadmete segimineku ohtu. 2. 5. Tuleb võtta kõik vajalikud meetmed, et töötajate käsutuses olevad töökohad, töövahendid ja mis tahes nen- dega seotud ühendusseadmed oleks kavandatud, ehitatud, monteeritud ja paigaldatud ning hoitud ja kasutatud nii, et plahvatusoht oleks minimaalne, või kui plahvatus tekib, kontrollitaks või minimeeritaks selle levimist töökohal ja/või töövahenditel. Sellistel töökohtadel tuleb võtta asjakohaseid meetmeid, et plahvatuse füüsiline mõju töötajatele oleks võimalikult väike. 2. 6. Vajaduse korral tuleb töötajaid optiliste ja/või akustiliste vahendite abil hoiatada ja nad enne plahvatusohtlike tingimuste teket sellelt alalt välja viia. 2. 7. Kui plahvatuskaitse dokument nõuab, tuleb hankida ja hoida evakuatsioonivahendeid, mis tagavad, et ohu kor- ral saavad töötajad ohtlikest kohtadest kiiresti ja ohutult lahkuda. 2. 8. Enne sellise töökoha, kus võib tekkida plahvatusohtlik keskkond, esmakordset kasutuselevõttu tuleb kontrol- lida selle üldist plahvatusohutust. Tuleb täita kõiki tingimusi, mis on vajalikud plahvatuskaitse tagamiseks. 420 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd Sellist kontrolli peavad korraldama plahvatuskaitse alal pädevad isikud, kellel on asjakohased kogemused ja/või erialane väljaõpe. 2. 9. Kui ohtude hinnangu alusel on vaja: — peab elektrikatkestuse korral olema võimalik, kui elektrikatkestus põhjustaks täiendavate ohtude levimist, tagada seadmete ja kaitsesüsteemide ohutu toimimine muudest seadmetest eraldi, — peab olema võimalik käsitsi välja lülitada automatiseeritud protsessidesse lülitatud seadmeid ja kaitsesüs- teeme, mis kalduvad kõrvale ettenähtud ekspluatatsioonitingimustest, tingimusel et see ei kahjusta ohu- tust. Selliseid toiminguid võivad teha ainult vastava pädevusega töötajad, — kui käivitatakse hädaseiskamise süsteem, tuleb akumuleerunud energia nii kiiresti ja ohutult kui võimalik hajutada või isoleerida, et see ei kujutaks endast enam ohtu. B. SEADMETE JA KAITSESÜSTEEMIDE VALIKUKRITEERIUMID Kui ohtude hinnangul põhinevas plahvatuskaitse dokumendis ei nähta ette teisiti, tuleb seadmed ja kaitsesüsteemid, mida kasutatakse kohtades, kus võib tekkida plahvatusohtlik keskkond, valida direktiivis 94/9/EÜ sätestatud kate- gooriate alusel. Nimetatud tsoonides tuleb eelkõige kasutada järgmisi seadmekategooriaid, kui need on kohased gaasi, auru, udu ja/või tolmu puhul: — tsoonis 0 või tsoonis 20 kategooriasse 1 kuuluvad seadmed, — tsoonis 1 või tsoonis 21 kategooriasse 1 või 2 kuuluvad seadmed, — tsoonis 2 või tsoonis 22 kategooriasse 1, 2 või 3 kuuluvad seadmed. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 421 Hoiatusmärk selliste kohtade tähistamiseks, kus võib tekkida plahvatusohtlik keskkond vastavalt artikli 7 lõikele 3: III LISA Kohad, kus võib tekkida plahvatusohtlik keskkond Iseloomulikud tunnused: — kolmnurkne kuju, — mustad tähed kollasel taustal ja must raam (kollane osa peab hõlmama vähemalt 50 % märgi pinnast). Liikmesriigid võivad soovi korral lisada muid selgitavaid andmeid


title: Proposal for a Council Decision on the provisional application of a memorandum of understanding between the European Community and the Arab Republic of Egypt on trade in textile products

eurovoc_concepts:
Egypt
administrative cooperation
quantitative restriction
textile product
trade agreement (EU)

formats: html pdf

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 16. 12. 1999 COM(1999) 714 final 1999/0280 (ACC) Proposal for a COUNCIL DECISION ON THE PROVISIONAL APPLICATION OF A MEMORANDUM OF UNDERSTANDING BETWEEN THE EUROPEAN COMMUNITY AND THE ARAB REPUBLIC OF EGYPT ON TRADE IN TEXTILE PRODUCTS (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM 1. 2. 3. 4. In accordance with the Council directives of 9 December 1999, the Commission has negotiated a Memorandum of Understanding with the Arab Republic of Egypt on trade in textile products. As a result of these negotiations the Commission initialled a Memorandum of Understanding on trade in textile products with the Arab Republic of Egypt on 9 December 1999. Pending its formal conclusion the Memorandum should be applied provisionally from 1 January 2000. Consequently, it is proposed that the Council approves the attached proposal for a Council Decision concerning the provisional application of this Memorandum of Understanding. 2 1999/0280 (ACC) Proposal for a COUNCIL DECISION ON THE PROVISIONAL APPLICATION OF A MEMORANDUM OF UNDERSTANDING BETWEEN THE EUROPEAN COMMUNITY AND THE ARAB REPUBLIC OF EGYPT ON TRADE IN TEXTILE PRODUCTS THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 133 thereof, in conjunction with Article 300, second paragraph, first sentence thereof, Having regard to the proposal from the Commission, (1) Whereas the Commission has negotiated on behalf of the European Community a Memorandum of Understanding on trade in textile products with the Arab Republic of Egypt; (2) Whereas this Memorandum of Understanding should be applied on a provisional basis from 1 January 2000 pending the completion of the procedures for its conclusion, subject to reciprocal provisional application by the Arab Republic of Egypt; HAS DECIDED AS FOLLOWS: Sole Article The Memorandum of Understanding on trade in textile products with the Arab Republic of Egypt shall be applied on a provisional basis from 1 January 2000 pending the completion of the procedures for its conclusion, subject to reciprocal provisional application by the Arab Republic of Egypt1. The text of the initialled Memorandum of Understanding is attached to this decision. Done at Brussels, For the Council The President 1 The date from which the agreement will apply on a provisional basis will be published in the Official Journal of the European Communities, C-series. 3 ANNEX MEMORANDUM OF UNDERSTANDING BETWEEN THE EUROPEAN COMMUNITY AND THE ARAB REPUBLIC OF EGYPT ON TRADE IN TEXTILE PRODUCTS 4 MEMORANDUM OF UNDERSTANDING The European Community (hereinafter the "Community") and the Arab Republic of Egypt on 9 December 1999 agreed that there is a need to renew for two years the existing system of administrative cooperation on textile products, done and initialled as a Memorandum of Understanding in Geneva on 26 November 1993 as last amended by Exchange of Letters initialled on 13 October 1995 and by a Memorandum of Understanding on 6 November 1997. Both Parties confirm their readiness to seek acceptable solutions to any problems which might arise and hence to avoid recourse to measures which might be prejudicial to the interest of both Parties. In this spirit of cooperation, both Parties agree that the trade in textile products between the Community and the Arab Republic of Egypt shall be based on the following provisions: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. The Community will undertake not to apply safeguard measures provided for by Article 34 of the Cooperation Agreement between the Community and the Arab Republic of Egypt, as long as the imports of products listed in the Annex I are not higher than the levels indicated in the said Annex. The administrative cooperation system agreed during the discussions and set out in Annex II will apply to the products covered by this Memorandum of Understanding. The Community undertakes not to charge to the agreed levels imports intended for inward processing or re-export. The Egyptian authorities undertake to organise their exports of the products listed in Annex I so that the agreed levels laid down therein are not exceeded. The Parties shall cooperate in order to prevent sudden and prejudicial changes in traditional trade flows resulting in regional concentration of direct imports into the Community. Egypt shall endeavour not to deprive certain regions of the Community which have traditionally had relatively small shares of Community quotas of imports serving as inputs for their processing industry. The Egyptian authorities may, in their management of export, make use of the flexibility provisions laid down in Annex III. The Parties shall cooperate fully in order to prevent, to investigate and to take any appropriate legal and/or administrative action against circumvention of the provisions of this Memorandum of Understanding. At the request of either Party, consultations may be held to examine specific problems in the field of this Memorandum of Understanding. Such consultations shall be held within a maximum of 10 working days following a request by either Party. 5 The present 31 December 2001. regime will enter into force on 1st January 2000 and will last until Signed at. on For the Arab Republic of Egypt For the European Community 6 Category CN Code Description Unit ANNEX I 1 1999 5204 11 00 5204 19 00 5205 11 00 5205 12 00 5205 13 00 5205 14 00 5205 15 10 5205 15 90 5205 21 00 5205 22 00 5205 23 00 5205 24 00 5205 26 00 5205 27 00 5205 28 00 5205 31 00 5205 32 00 5205 33 00 5205 34 00 5205 35 00 5205 41 00 5205 42 00 5205 43 00 5205 44 00 5205 46 00 5205 47 00 5205 48 00 5206 11 00 5206 12 00 5206 13 00 5206 14 00 5206 15 10 5206 15 90 5206 21 00 5206 22 00 5206 23 00 5206 24 00 5206 25 10 5206 25 90 5206 31 00 5206 32 00 5206 33 00 5206 34 00 5206 35 00 5206 41 00 5206 42 00 5206 43 00 5206 44 00 5206 45 00 ex 5604 90 00 Quantitative Levels from 1 January to 31 December 2000 2001 Cotton yarn, not put for retail sale Tonnes 60. 548 62. 667 7 Category CN Code Description Unit Quantitative Levels from 1 January to 31 December 2000 2001 2 1999 5208 11 10 5208 11 90 5208 12 16 5208 12 19 5208 12 96 5208 12 99 5208 13 00 5208 19 00 5208 21 10 5208 21 90 5208 22 16 5208 22 19 5208 22 96 5208 22 99 5208 23 00 5208 29 00 5208 31 00 5208 32 16 5208 32 19 5208 32 96 5208 32 99 5208 33 00 5208 39 00 5208 41 00 5208 42 00 5208 43 00 5208 49 00 5208 51 00 5208 52 10 5208 52 90 5208 53 00 5208 59 00 5209 11 00 5209 12 00 5209 19 00 5209 21 00 5209 22 00 5209 29 00 5209 31 00 5209 32 00 5209 39 00 5209 41 00 5209 42 00 5209 43 00 5209 49 10 5209 49 90 5209 51 00 5209 52 00 5209 59 00 Woven fabrics of cotton, other than gauze, terry fabrics, narrow-woven fabrics, pile fabrics, tulle and other net fabrics Tonnes 21. 424 22. 174 8 Quantitative Levels from 1 January to 31 December 2000 2001 Category CN Code Description Unit 1999 5210 11 10 5210 11 90 5210 12 00 5210 19 00 5210 21 10 5210 21 90 5210 22 00 5210 29 00 5210 31 10 5210 31 90 5210 32 00 5210 39 00 5210 41 00 5210 42 00 5210 49 00 5210 51 00 5210 52 00 5210 59 00 5211 11 00 5211 12 00 5211 19 00 5211 21 00 5211 22 00 5211 29 00 5211 31 00 5211 32 00 5211 39 00 5211 41 00 5211 42 00 5211 43 00 5211 49 10 5211 49 90 5211 51 00 5211 52 00 5211 59 00 5212 11 10 5212 11 90 5212 12 10 5212 12 90 5212 13 10 5212 13 90 5212 14 10 5212 14 90 5212 15 10 5212 15 90 5212 21 10 5212 21 90 5212 22 10 5212 22 90 5212 23 10 5212 23 90 5212 24 10 5212 24 90 9 Category CN Code Description Unit Quantitative Levels from 1 January to 31 December 2000 2001 1999 5212 25 10 5212 25 90 ex 5811 00 00 ex 6308 00 00 6105 10 00 6105 20 10 6105 20 90 6105 90 10 6109 10 00 6109 90 10 6109 90 30 6110 20 10 6110 30 10 6302 21 00 6302 22 90 6302 29 90 6302 31 10 6302 31 90 6302 32 90 6302 39 90 4 20 turtle-necked Shirts, T-shirts, lightweight fine knit roll, and or polo pullovers (other fine animal hair), undervests and the like, knitted or crocheted jumpers than of wool or 1. 000 pieces Administrative cooperation Bedlinen, other than knitted or crocheted Tonnes Administrative cooperation 10 ANNEX II ADMINISTRATIVE COOPERATION The system of administrative cooperation to be applied by the Community and the Arab Republic of Egypt in their trade in textile products will be as follows: 1. The Egyptian authorities (Cotton Textile Consolidation Fund) shall issue an export document for every consignment of products listed in Annex I of the Memorandum of Understanding. The export document shall correspond to the specimen as shown in Annex IV hereto. a) for products for which levels have been agreed and which are intended to enter into free circulation within the Community, export licences shall only be issued up to the agreed Community levels. Each licence must, in particular, certify that the amount in question has been charged against the level for the product category concerned. For such products for which no level has been agreed, export is kept of the quantities issued. licences are issued without restriction but account Where export documents are cancelled the Egyptian authorities shall inform the Commission of the European Communities immediately, providing all the necessary information to prevent the relevant quantity from being set off against the limit concerned. b) The actual date of shipment shall determine the quota year against which goods are to be charged. To this end, the date shown on the bills of lading or airway bills or any other equivalent document shall be regarded as constituting proof. The authorities of the Member States shall issue import documents or authorisations automatically within five working days on receipt of the request, provided that it is accompanied by the export document referred to under paragraph 1. In order to facilitate this cooperation system: – – the Parties will exchange statistics about actual imports and exports as well as import and export documents issued during each calendar year, in addition, the Parties will exchange cumulative statistics on a quarterly basis. These data will be communicated to the other Party before the end of the third month following every quarter. The classification of the products referred to in Annex I shall be based on the tariff and statistical nomenclature of the Community (hereinafter called the "Combined Nomenclature" or in abbreviate form "CN") and any amendments thereof. No decision relating to the classification of goods or amendment to the Combined Nomenclature (CN) concerning the category of products in question, shall have the effect of reducing the agreed levels. 2. 3. 4. 11 ANNEX III FLEXIBILITIES The flexibility shall be as follows: 1. 2. 3. The Egyptian authorities may carry over unused levels from the preceding year up to a maximum of 10% of the levels for the year in progress. Advance use of agreed levels for the next year may be made up to a maximum of 10% of the levels for the year in progress. The transfer between category 1 and category 2 is authorised within the limit of 7. 5% of the figure initially agreed for the category to which the transfer is made. 12 ANNEX IV Specimen of export licence referred to in paragraph 1 of Annex II 1. Exporter (name, full address, country) Exportateur (nom, adresse complète, pays) 5. Consignee (name, full address, country) Destinataire (nom, adresse complète, pays) ORIGINAL 2. N° 3. Quota year 4. Category number Année contingentaire Numéro de catégorie EXPORT LICENCE (Textile products) ___________________________ LICENCE D’EXPORTATION (Produits textiles) 6. Country of origin 7. Country of destination Pays d’origine Pays de destination 8. Place and date of shipment – Means of transport 9. Supplementary details Lieu et date d’embarquement – Moyen de transport Données supplémentaires 10. Marks and numbers – Number and kind of packages – DESCRIPTION OF GOODS 11. Quantity(1) Marques et numéros – Nombre et nature des colis – DESIGNATION DES MARCHANDISES 12. FOB value(2) Quantité(1) Valeur fob(2) 13. CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY – VISA DE L’AUTORITE COMPETENTE I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the category shown in box No 4 by the provisions regulating trade in textile products with the European Community. Je soussigné certifie que les marchandises désignées ci-dessus ont été imputées sur la limite quantitative fixée pour l'année indiquée dans la case 3 pour la catégorie désignée dans la case 4 dans le cadre des dispositions régissant les échanges de produits textiles avec la Communauté européenne. 14. Competent authority (name, full address, country) At – A ……………………………, on – le………………………………… Autorité compétente (nom, adresse complète, pays) (1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed for category where other than net weight – Indiquer le poids net en kilogrammes ainsi que la quantité dans l’unité prévue pour la catégorie si cette unité n’est pas le poids net. (2) In the currency of the sale contract – Dans la monnaie du contrat de vente. (Signature) (Stamp - Cachet) 13 AGREED MINUTE With regard to the question of management of the levels below which the Community undertakes not to apply safeguards measures provided for by Article 34 of the Cooperation Agreement, the Arab Republic of Egypt makes clear its intention to take the necessary measures to ensure that Egyptian exports of products listed in Annex I do not exceed the Community agreed levels as provided for under the flexibility provisions in the Memorandum of Understanding itself. The government of Egypt also takes note of the Community's desire to resume normal regime of trade as soon as possible. It recalls in this connection that the system governing access to the Community for cotton products originating in Egypt is one of free entry without quantitative restrictions or equivalent measures. Signed at. on For the Arab Republic of Egypt For the European Community 14 AGREED MINUTE Should the Community and the Arab Republic of Egypt conclude an association agreement, the Memorandum of Understanding on textiles emerging from these negotiations on 9 December 1999, will take the form envisaged by the provisions of the agreement and of the joint declarations annexed to it. Signed at. on For the Arab Republic of Egypt For the European Community 15


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2501/99 van Giorgio Celli (Verts/ALE) aan de Commissie. Territoriaal Pact van Messina.

eurovoc_concepts:
Sicily
competence of the Member States

text: 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/153 (cid:129) factoring; (cid:129) het huren van aan gebouwen aangebrachte reclameborden; (cid:129) de levering van een grondstuk waarop een gebouw wordt gebouwd, terwijl de levering van dit gebouw plaatsvindt op hetzelfde tijdstip als de levering van het grondstuk en de levering van het gebouw wordt belast in toepassing van artikel 4, lid 3, sub b) van richtlijn 77/388/EEG, maar een lidstaat gebruik heeft gemaakt van de in bijlage F, punt 16, bedoelde optie? (1) PB L 145 van 13. 6. 1977, blz. 1. Gecombineerd Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie op de schritftelijke vragen P-2500/99 en P-2751/99 (20 januari 2000) Het geachte parlementslid vermeldt in zijn vraag een reeks in het kader van de commmunautaire fiscale wetgeving zeer complexe en problematische gevallen. Voor de behandeling ervan dient derhalve te worden uitgegaan van een nauwkeurige analyse van enerzijds het bepaalde in artikel 9 van Zesde Richtlijn 77/388/ EEG van de Raad van 17 mei 1977 betreffende de harmonisatie van de wetgevingen der lidstaten inzake omzetbelasting (cid:129) Gemeenschappelijk stelsel van belasting over de toegevoegde waarde: uniforme grond- slag, voor het bepalen van de plaats van bedoelde dienstverrichtingen, en anderzijds artikel 13 van de Zesde BTW-Richtlijn om na te gaan of vermelde gevallen voor vrijstelling in aanmerking komen. Door de omvang en specificiteit van deze op een lange lijst van verrichtingen betrekking hebbende vraag zou voor het erop antwoorden met betrekking tot elk afzonderlijk geval een gedetailleerde studie moeten worden gemaakt. De Commissie wenst het geachte parlementslid erop te wijzen dat zij op dit ogenblik niet in staat is een dergelijk langdurig en complex onderzoek te ondernemen en dat een dergelijk onderzoek veel meer vergt dan past in het kader van het antwoord op een schriftelijke vraag. (2000/C 225 E/167) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2501/99 van Giorgio Celli (Verts/ALE) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: Territoriaal Pact van Messina Bij ministerieel decreet van 20 januari 1999 werd in het raam van het Territoriaal Pact van Messina het project (cid:132)Centro Vacanze-Studio Giardino di Sicilia(cid:148) goedgekeurd, dat een combinatie tot doel heeft van studie- en vakantieactiviteiten voor een Europees publiek. De instemming met het Pact werd op 23 maart 1999 geformaliseerd met de Kamer van Koophandel van Messina, de instelling die samen met Sogepat (Societ(cid:224) Gestione Patto di Messina) verantwoordelijk is voor het beheer. Binnen de twee maanden na die datum had de eerste tranche moeten worden uitbetaald, maar dat is op dit ogenblik nog altijd niet gebeurd. Daardoor komt het hele project, dat in het voorjaar van 2000 van start moest gaan, in gevaar. Het langdurige getalm bij de uitvoer van het Pact van Messina zorgt ervoor dat de partnerschapsidee, de grondgedachte van de territoriale pacten, op de helling komt te staan. Kan de Commissie onderzoeken welke de oorzaken zijn van deze moeilijk te begrijpen vertragingen, die de plaatselijke deelnemers aan het Pact van Messina in moeilijkheden brengen? Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (17 januari 2000) Het besluit tot toekenning van kredieten in het kader van het Territoriaal pact voor de ontwikkeling van Messina, alsmede de termijnen voor de desbetreffende procedure en financiering, zijn vastgesteld bij een nationale procedure waartoe is besloten door het Interministerieel ComitØ voor de economische program- mering. De Commissie is dus niet bevoegd om de gestelde vraag te beantwoorden, omdat alleen de nationale autoriteiten hiervoor bevoegd zijn


title: QUESTION ÉCRITE E-2375/99 posée par Avril Doyle (PPE-DE) à la Commission. Production ovine en Irlande et au Royaume-Uni.

eurovoc_concepts:
Ireland
United Kingdom
World Trade Organisation
animal production
common agricultural policy
labelling
restriction on competition
sheep

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/151 La Commission a Øgalement publiØ un rapport de mission sur une mission vØtØrinaire effectuØe en France. Celui-ci dØnon(cid:231)ait cette fois de graves violations, en France, de la directive 91/628/CEE. Il reprochait par ailleurs aux autoritØs nØerlandaises et allemandes d(cid:146)autoriser le transport de gØnisses, pourtant (cid:224) un stade avancØ de leur gestation, sur de trŁs longues distances, et d(cid:146)accepter des plans de route qui tØmoignaient de la ferme intention des transporteurs de ne pas respecter l(cid:146)obligation que leur impose la loi de dØbarquer le bØtail transportØ pour lui permettre de se reposer pendant 24 heures, aprŁs 29 heures de transport. Quelles mesures la Commission prend-elle pour exiger des autoritØs nØerlandaises, allemandes, fran(cid:231)aises et grecques qu(cid:146)elles garantissent le respect de cette directive 91/628/CEE du Conseil? (1) JO L 340 du 11. 12. 1991, p. 17. RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (19 janvier 2000) La Commission a engagØ rØcemment des procØdures d(cid:146)infraction au titre de l(cid:146)article 226 (ancien article 169) du traitØ CE en ce qui concerne les violations de la lØgislation communautaire sur le bien-Œtre des animaux mentionnØes dans le rapport d(cid:146)une mission d(cid:146)inspection vØtØrinaire effectuØe en GrŁce dont a fait Øtat l(cid:146)Honorable Parlementaire. il semble que le non-respect des dispositions de la directive 91/628/CE du Dans le cas de la France, Conseil, telle que modifiØe par la directive 95/29/CE du Conseil, du 29 juin 1995, relative (cid:224) la protection des animaux en cours de transport (1) soit dß, au moins en partie, au fait que la transposition complŁte de cette derniŁre par les (cid:201)tats membres n(cid:146)ait ØtØ que rØcemment accomplie. Les procØdures d(cid:146)infraction relatives (cid:224) cette transposition incomplŁte ont ØtØ engagØes et l(cid:146)affaire a ØtØ introduite devant la Cour de justice. Habituellement, la Commission annule ces procØdures lorsqu(cid:146)elle juge que l(cid:146)(cid:201)tat membre a rempli ses obligations en matiŁre de transposition de la directive. Par ailleurs, la Commission examine actuelle- ment des informations relatives (cid:224) d(cid:146)autres violations manifestes des normes en question par la France et n(cid:146)hØsitera pas, le cas ØchØant, (cid:224) engager d(cid:146)autres procØdures de manquement au titre de l(cid:146)article 226. La Commission est consciente, gr(cid:226)ce aux informations collectØes durant les missions d(cid:146)inspection et aux plaintes Ømanant d(cid:146)associations de protection des animaux, que des transports qui enfreignent les dispositions des directives susmentionnØes, notamment en termes de durØe et de repos, d(cid:146)alimentation et d(cid:146)abreuvement, sont encore monnaie courante. Les transports de bØtail en provenance de certains (cid:201)tats membres ne s(cid:146)accompagnent pas toujours d(cid:146)un plan de route correctement rempli. Lorsque la Commission a connaissance de ces violations, elle intervient auprŁs de l(cid:146)(cid:201)tat membre concernØ et est disposØe (cid:224) engager des procØdures d(cid:146)infraction, le cas ØchØant. La Commission a rØcemment mis sur pied un nouveau groupe de travail sur la protection des animaux en cours de transport sur de longues distances qui a pour but d(cid:146)examiner tous les problŁmes liØs (cid:224) la mise en (cid:156)uvre effective des directives pertinentes et de trouver des solutions appropriØes. (1) JO L 282 du 15. 10. 1997. (2000/C 219 E/192) QUESTION (cid:201)CRITE E-2375/99 posØe par Avril Doyle (PPE-DE) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: Production ovine en Irlande et au Royaume-Uni Vu la crise que traverse la production ovine en Irlande et au Royaume-Uni, la Commission pourrait-elle indiquer si une prime (cid:224) la brebis et une prime au monde rural sont prØvues sur une base rØgionale pour tenir compte des prix de l(cid:146)agneau en Irlande et au Royaume-Uni, qui sont respectivement infØrieurs de 50 pence et de 60 pence aux prix fran(cid:231)ais? Pourrait-elle soustraire les ovins du calcul des primes (cid:224) l(cid:146)extensification, protØger les Øleveurs irlandais d(cid:146)ovins de la concurrence dØloyale des pays extracommu- nautaires dans le cadre des prochaines nØgociations au sein de l(cid:146)OMC et insister sur la nØcessitØ d(cid:146)Øtablir un Øtiquetage clair de l(cid:146)agneau importØ? C 219 E/152 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (17 dØcembre 1999) Le Conseil a arrŒtØ la mØthode de calcul de la prime (cid:224) la brebis, qui est basØe sur la diffØrence entre le prix communautaire moyen et le prix de base, et a fixØ le montant dß au titre du supplØment pour le monde rural. Il ne serait pas possible d(cid:146)utiliser une autre mØthode sans une rØforme fondamentale du rØgime ovin. L(cid:146)exclusion des ovins du calcul de la prime (cid:224) l(cid:146)extensification aurait pour effet de crØer une disparitØ entre producteurs. Une exploitation d(cid:146)Ølevage exclusivement bovin doit clairement Œtre considØrØe comme ayant une densitØ d(cid:146)occupation supØrieure (cid:224) celle d(cid:146)une exploitation d(cid:146)Ølevage mixte ayant le mŒme nombre de bovins et dans laquelle des ovins sont Øgalement ØlevØs. Dans le cadre des nØgociations de l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (OMC), la CommunautØ prØconise une libØralisation ØquilibrØe et Øquitable des Øchanges, mais Øgalement la promotion d(cid:146)un secteur agricole viable et compØtitif. Il n(cid:146)est pas possible d(cid:146)imposer un Øtiquetage des importations sans qu(cid:146)une exigence analogue ne soit appliquØe (cid:224) l(cid:146)agneau communautaire. (cid:192) ce stade, la Commission n(cid:146)envisage pas d(cid:146)instaurer un rØgime d(cid:146)Øtiquetage de la viande ovine. (2000/C 219 E/193) QUESTION (cid:201)CRITE E-2379/99 posØe par Fran(cid:231)oise GrossetŒte (PPE-DE) au Conseil (13 dØcembre 1999) Objet: RŁglements CEE/ONU R 108 et R 109 L(cid:146)utilisation ma(cid:238)trisØe des ressources naturelles est un ØlØment essentiel du dØveloppement durable et la stratØgie adoptØe par l(cid:146)UE en matiŁre de gestion des dØchets donne prioritØ (cid:224) la prØvention, et lorsque cela s(cid:146)avŁre impossible, au recyclage, (cid:224) la rØutilisation et (cid:224) la valorisation. Le dØveloppement de l(cid:146)industrie europØenne du rechapage des pneumatiques de qualitØ permettrait de rØutiliser ces derniers et de rØduire la consommation de matiŁres premiŁres non renouvelables, tout en assurant un niveau ØlevØ de sØcuritØ pour les consommateurs. Actuellement, la qualitØ des pneumatiques rechapØs disponibles sur le marchØ unique est trŁs variable; ces disparitØs contribuent (cid:224) mettre en doute leur fiabilitØ, ce qui a pour consØquence de priver le consomma- teur d(cid:146)une partie des avantages prØcitØs. Les rŁglements internationaux CEE/ONU R 108 et R 109 ont pour objectif d(cid:146)amØliorer la qualitØ des pneumatiques rechapØs. Compte tenu de la rØponse de la Commission (cid:224) la question no 68 (H-0114/99) (1), le Conseil pourrait-il informer l(cid:146)auteur de la prØsente question de sa position quant (cid:224) l(cid:146)adhØsion sans dØlai de l(cid:146)UE (cid:224) ces deux rŁglements? (1) DØbats du Parlement europØen (mars 1999). RØponse (31 janvier 2000) Comme indiquØ dans la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire, les rŁglements internationaux CEE/ONU R 108 et R 109 ont pour objectif d(cid:146)amØliorer la qualitØ des pneumatiques rechapØs. Actuellement, la lØgislation communautaire ne couvre pas de pneumatiques rechapØs. En effet, la directive 92/23/CEE du Conseil relative aux pneumatiques des vØhicules (cid:224) moteur et de leurs remorques ainsi qu(cid:146)(cid:224) leur montage s(cid:146)applique (cid:224) tout pneumatique neuf destinØ (cid:224) l(cid:146)Øquipement des vØhicules auxquels s(cid:146)applique la directive 70/156/CEE. (cid:192) ce stade, la Commission n(cid:146)a transmis au Conseil ni une proposition qui vise (cid:224) une lØgislation communautaire dans le domaine de pneumatiques rechapØs, ni des initiatives permettant l(cid:146)examen de la question de l(cid:146)adhØsion de la CommunautØ aux rŁglements R 108 et R 109


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2567/99 van LORD Inglewood (PPE-DE) aan de Commissie. Digital Audio Broadcasting (DAB).

eurovoc_concepts:
EU law
Greece
lead
marketing
petrol

text: C 225 E/168 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/184) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2566/99 van Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Verlenging van het gebruik van loodhoudende superbenzine (16 december 1999) Kan de Commissie meedelen hoe zij staat tegenover de verlenging na 1 januari 2000 van het gebruik van loodhoudende superbenzine voor bepaalde landen, zoals Griekenland, die voor een ernstig probleem staan omdat bij niet-verlenging naar schatting meer dan twee miljoen wagens rechtstreeks getroffen zullen zijn? Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (21 januari 2000) De Commissie deelt het geachte parlementslid mede dat zij Griekenland een afwijking heeft verleend waardoor het de verkoop van loodhoudende benzine op zijn grondgebied kan blijven toestaan tot en met 31 december 2001. (2000/C 225 E/185) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2567/99 van LORD Inglewood (PPE-DE) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: Digital Audio Broadcasting (DAB) Staat de Commissie achter de invoering van DAB in de hele Gemeenschap en hoe wil zij dit actief bevorderen? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (10 januari 2000) De Commissie verheugt zich over de ontwikkeling van digitale radiodiensten op aangepaste platforms wegens de belangrijke sociale, culturele en economische rol die de radio in de Gemeenschap speelt en wegens de huidige en potentiºle voordelen van digitale transmissie. Daarom volgt de Commissie de ontwikkelingen op het gebied van digitale radio, inclusief DAB (Digital Audio Broadcasting) (1), van nabij en houdt zij regelmatig contact met de bij dit proces betrokken partijen. De Commissie is evenwel van oordeel dat regelgeving op het gebied van elektronische communicatie aan een aantal beginselen en in het bijzonder het beginsel van technologische neutraliteit moet voldoen (zie: (cid:132)Naar een nieuw regelgevingskader voor elektronische communicatie-infrastructuur en bijbehorende diensten Herziening van de communicatieregelgeving 1999 (2)(cid:148)). Technologische neutraliteit is bijzonder belangrijk omdat elk soort dienst in toenemende mate door eender welk netwerk of platform kan worden verstrekt naarmate de technologieºn naar elkaar toegroeien. Radiodiensten worden ook via digitale televisieplatforms en internet ter beschikking gesteld en nieuwe technologieºn zoals het universeel mobiel telecommunicatiesysteem (UMTS) worden bestudeerd. Het bevorderen van ØØn specifieke technologie houdt dan ook het risico in dat de markt wordt verstoord. De Commissie houdt zich derhalve niet bezig met het actief bevorderen van ØØn specifiek systeem voor digitale radio in de Gemeenschap. (1) d. i. het systeem dat werd ontwikkeld in het kader van project nr. 147 van het Eureka-programma. De belangrijkste elementen van dit systeem zijn genormaliseerd door het Europees Instituut voor telecommunicatienormen (ETSI), met name door middel van de normen EN 300 797, EN 300 798 en EN 300 799. (2) COM(1999) 539 def


title: Reglamento (CE) n° 2663/1999 de la Comisión, de 16 de diciembre de 1999, por el que se fija la restitución máxima a la exportación de centeno en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 1758/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rye

formats: pdf print

text: L 325/42 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 12. 1999 REGLAMENTO (CE) No 2663/1999 DE LA COMISIÓN de 16 de diciembre de 1999 por el que se fija la restitución máxima a la exportación de centeno en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) no 1758/1999 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de los cereales (1), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 1253/1999 (2), Visto el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisión, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen determinadas disposi- ciones de aplicación del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesión de las restituciones a la exportación y a las medidas que deben adoptarse en caso de perturbación en el sector de los cereales (3), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 2513/98 (4), y, en particular, su artículo 7, (1) (2) Considerando que el Reglamento (CE) no 1758/1999 de la Comisión (5) ha abierto una licitación de la restitución y/o del gravamen a la exportación de centeno a todos los terceros países; Considerando que, en virtud del artículo 7 del Regla- mento (CE) no 1501/95, la Comisión, basándose en las ofertas comunicadas y con arreglo al procedimiento establecido en el artículo 23 del Reglamento (CEE) no 1766/92, puede decidir fijar una restitución máxima a la exportación siguiendo los criterios a que se refiere el artículo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95; que, en este caso, el contrato se adjudicará al licitador o licitadores cuya oferta sea igual o inferior a la restitución máxima, y licitador o licitadores cuya oferta se refiere a un al gravamen a la exportación; Considerando que la aplicación de los criterios preci- tados a la situación actual de los mercados de cereal considerado lleva a fijar la restitución máxima a la importe indicado en el artículo 1; exportación en el Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales, (3) (4) HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Para las ofertas comunicadas del 10 al 16 de diciembre de 1999 en el marco de la licitación contemplada en el Regla- mento (CE) no 1758/1999, la restitución máxima a la exporta- ción de centeno se fijará en 67,00 EUR/t. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 17 de diciembre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 16 de diciembre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) DO L 210 de 10. 8. 1999, p. 3


title: QUESTION ÉCRITE E-2455/99 posée par Lousewies van der Laan (ELDR) à la Commission. Mauvaise gestion du Secrétariat de la Charte européenne de l'énergie.

text: C 219 E/168 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/214) QUESTION (cid:201)CRITE E-2455/99 posØe par Lousewies van der Laan (ELDR) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: Mauvaise gestion du SecrØtariat de la Charte europØenne de l(cid:146)Ønergie La Commission europØenne Øtait prØsente lors de la rØunion de la confØrence sur la Charte de l(cid:146)Ønergie du 30 juin 1999, lorsque le prØsident de la confØrence, M. Christophersen, a attirØ l(cid:146)attention sur les cas graves de dysfonctionnement au sein du secrØtariat, tels qu(cid:146)ils sont dØcrits dans le rapport d(cid:146)Arthur D. Little, commandØ par son prØdØcesseur, S. E. M. l(cid:146)Ambassadeur Rutten. La Commission europØenne est l(cid:146)un des signataires de la Charte EuropØenne de l(cid:146)(cid:201)nergie et, en cette qualitØ, devrait avoir le souci de garantir sa pleine mise en (cid:156)uvre. Elle a prŒtØ un concours matØriel au SecrØtariat en pourvoyant aux salles de rØunions ainsi qu(cid:146)au service de traduction. Quelles mesures la Commission a-t-elle prises depuis cette rØunion pour garantir qu(cid:146)une solution 1. urgente soit apportØe (cid:224) la situation? 2. Quelle initiative la Commission prend elle pour qu(cid:146)une telle situation ne se reproduise plus? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (17 janvier 2000) La Commission souhaite informer l(cid:146)Honorable Parlementaire qu(cid:146)elle n(cid:146)est pas signataire de la Charte europØenne de l(cid:146)Ønergie. Les signataires ou les parties contractantes au traitØ sur la Charte de l(cid:146)Ønergie sont les CommunautØs et leurs quinze (cid:201)tats membres. Les CommunautØs sont reprØsentØes dans la Charte de l(cid:146)Ønergie par la Commission et la prØsidence de l(cid:146)Union. Sur proposition de l(cid:146)Union, la confØrence sur la Charte de l(cid:146)Ønergie, appuyØe par son prØsident, M. Christophersen, a dØcidØ par consensus le 7 dØcembre 1999 de remplacer le secrØtaire gØnØral, M. Sch(cid:252)tterle (Allemagne) (cid:224) compter du 1er janvier 2000 par Mme Kemper (Allemagne) pour une pØriode de quatre ans susceptible d(cid:146)Œtre prorogØe de deux ans. (2000/C 219 E/215) QUESTION (cid:201)CRITE E-2460/99 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: Position de la Commission europØenne en ce qui concerne le projet de crØation d(cid:146)un musØe europØen Pendant le colloque «Un musØe pour l(cid:146)Europe» des 21 et 22 octobre, auquel assistait le PrØsident de la Commission, M. Romano Prodi, certains responsables politiques ont promis leur appui (cid:224) la crØation, dans l(cid:146)enceinte du Parlement europØen, d(cid:146)un musØe dont le coßt (cid:129) estimØ (cid:224) 1 milliard de francs (cid:141) serait rØparti d(cid:146)Øgale fa(cid:231)on entre le Parlement europØen, l(cid:146)(cid:201)tat fØdØral belge et le secteur privØ. L(cid:146)empire de Charlemagne sera le point de dØpart historique de l(cid:146)exposition permanente. 1. La Commission est-elle au courant de l(cid:146)initiative de l(cid:146)ASBL «Un musØe pour l(cid:146)Europe» tendant (cid:224) crØer un musØe dans l(cid:146)enceinte du Parlement europØen, comme semble le prouver la prØsence du PrØsident de la Commission au colloque? Dans l(cid:146)affirmative, quand, par qui et comment a-t-elle ØtØ informØe de ce projet? 2. a) Quels sont les objectifs dont cette ASBL a fait Øtat (cid:224) la Commission s(cid:146)agissant de la construction de ce musØe et de sa philosophie? b) Qui est, selon ladite ASBL, responsable de la gestion et de l(cid:146)organisation du musØe?


title: Reglamento (CE) n° 2668/1999 de la Comisión, de 16 de diciembre de 1999, por el que se fijan las restituciones a la producción en los sectores de los cereales y del arroz

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice

text: L 325/50 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 12. 1999 REGLAMENTO (CE) No 2668/1999 DE LA COMISIÓN de 16 de diciembre de 1999 por el que se fijan las restituciones a la producción en los sectores de los cereales y del arroz LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de los cereales (1), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 1253/1999 (2), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 7, Visto el Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, por el que se establece la organización común de mercados del arroz (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2072/98 (4), y, en particular, el apartado 2 de su artículo 7, Visto el Reglamento (CEE) no 1722/93 de la Comisión, de 30 de junio de 1993, por el que se establecen las disposiciones de aplicación del régimen de restituciones por producción en los sectores de los cereales y del arroz (5), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 87/1999 (6), y, en parti- cular, su artículo 3, (1) Considerando que el Reglamento (CEE) no 1722/93 esta- blece las condiciones para la concesión de restituciones por producción; que el artículo 3 de ese Reglamento determina la base de cálculo; que la restitución así calcu- lada debe fijarse una vez al mes y puede ser modificada (2) (3) si los precios del maíz y/o del trigo experimentan varia- ciones significativas; Considerando que las restituciones a la producción que deben ser fijadas por el presente Reglamento deben ajus- tarse mediante los coeficientes que se indican en el anexo II del Reglamento (CEE) no 1722/93 con objeto de determinar el importe exacto que se deberá pagar; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 La restitución a que se refiere el apartado 2 del artículo 3 del Reglamento (CEE) no 1722/93 queda fijada en 49,01 EUR/t de almidón de maíz, de trigo, de cebada y de avena, de fécula de patata, de arroz o de partidos de arroz. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 17 de diciembre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 16 de diciembre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (4) DO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (5) DO L 159 de 1. 7. 1993, p. 112. (6) DO L 9 de 15. 1. 1999, p. 8


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2469/99 di Daniela Raschhofer (NI) alla Commissione. Risposta all'interrogazione E-1056/99.

eurovoc_concepts:
Austria
award of contract
insurance company
invitation to tender
property insurance
services contract
supplies contract

text: C 225 E/140 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 Per quanto riguarda questa direttiva, la Commissione puo(cid:146) confermare che una procedura d(cid:146)infrazione ai sensi dell(cid:146)art. 226 (ex art. 169) del trattato CE Ł stata effettivamente avviata contro l(cid:146)Austria per mancata comunicazione delle misure di frattempo chiusa dopo la comunicazione di tali misure. trasposizione. Tale procedura Ł stata nel E(cid:146) tuttavia opportuno precisare che la Corte di giustizia, nella causa C-67/97 riguardante l(cid:146)allevamento di una specie di api non indigena sull(cid:146)isola di L(cid:230)sł (DK), Ł giunta a constatare che, poichØ nessuna misura d(cid:146)applicazione Ł stata adottata nel settore delle api, la direttiva 91/174/CE non risulta applicabile e che pertanto rimangono applicabili le normative nazionali vigenti entro i limiti degli artt. 28 e 30 (ex artt. 30 e la Corte ha ritenuto che una regolamentazione 36) del comportante il divieto di allevare api su un(cid:146)isola come l(cid:146)isola di L(cid:230)sł, di una specie diversa dalla sottospecie Apis mellifera mellifera deve essere considerata giustificata, ai sensi dell(cid:146)art. 30 del trattato CE (ex art. 36) ai fini della protezione della salute e della vita degli animali. La Commissione considera che tale giurisprudenza, territori di condizioni, potrebbe del pari estensione maggiore di quello dell(cid:146)isola di L(cid:230)sł. trattato CE. Nella causa summenzionata, in determinate applicarsi ad altri E(cid:146) attualmente in corso un esame per determinare se esistono nelle regioni austriache suindicate le condizioni per una limitazione dell(cid:146)allevamento di alcune specie di api. (2000/C 225 E/152) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2469/99 di Daniela Raschhofer (NI) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Risposta all(cid:146)interrogazione E-1056/99 Nella sua risposta all(cid:146)interrogazione scritta E-1056/99 (1) del 20. 4. 1999 la Commissione ha dichiarato che intende invitare le autorit(cid:224) austriache a fornire informazioni sul tipo delle prestazioni assicurative, gli oggetti assicurati e i contratti assicurativi esistenti. (cid:129) Ha la Commissione ottenuto tali informazioni? (cid:129) Sono applicabili nella fattispecie la direttiva 92/50/CEE del Consiglio (2) che coordina le procedure di aggiudicazione degli appalti pubblici di servizi e (cid:129) la direttiva 93/37/CEE del Consiglio (3) che coordina le procedure di aggiudicazione degli appalti pubblici dei lavori? (cid:129) Cosa ne consegue in relazione alla mia interrogazione scritta del 20. 4. 1999? (1) GU C 348 del 3. 12. 1999, pag. 149. (2) GU L 209 del 24. 7. 1992, pag. 1. (3) GU L 199 del 9. 8. 1993, pag. 54. Risposta del sig. Bolkestein a nome della Commissione (20 gennaio 2000) I servizi assicurativi cui si riferisce l(cid:146)onorevole parlamentare riguardano contratti per l(cid:146)«assicurazione sulla casa» d(cid:146)immobili di propriet(cid:224) municipale, conclusi dalla citt(cid:224) di Vienna con compagnie assicurative, in rapporto a sue propriet(cid:224). Come gi(cid:224) dichiarato nella risposta E-1056/99 (1) della Commissione all(cid:146)interrogazione dell(cid:146)onorevole parlamentare, le autorit(cid:224) austriache sono state sollecitate a fornire ulteriori informazioni sulla natura, il valore e la durata del contratto. Sulla base delle informazioni ricevute la Commissione ha riscontrato che la citt(cid:224) di Vienna ha stipulato 1850 contratti assicurativi sulla casa di durata decennale. Circa 100 contratti scadranno nell(cid:146)anno 2001. Le assicurazioni sottoscritte dalla citt(cid:224) di Vienna possono essere classificate come servizi a termini dell(cid:146)allegato I A Categoria 6 (servizi finanziari) della Direttiva 92/50/CEE del Consiglio, del 18 giugno 1992, che coordina le procedure di aggiudicazione degli appalti pubblici di servizi. L(cid:146)obbligo di pubblicazione (cid:129) qualora sia raggiunta la soglia stabilita dalla direttiva (cid:129) vige solo per contratti stipulati dopo l(cid:146)adesione dell(cid:146)Austria alla Comunit(cid:224). 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/141 Nel corso di una riunione tra la Commissione e le autorit(cid:224) austriache, tenutasi il 3 dicembre 1999, la citt(cid:224) di Vienna ha dichiarato che a partire dal 2001 pubblicher(cid:224) tutti i contratti. (1) GU C 348 del 3. 12. 1999. (2000/C 225 E/153) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2473/99 di Brian Simpson (PSE) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Problemi di controllo del traffico aereo E(cid:146) d(cid:146)accordo la Commissione sul fatto che un aumento dei ritardi sull(cid:146)orario medio di volo subiti dalle compagnie aeree e dai passeggeri, a causa delle restrizioni ATC, sia assolutamente inaccettabile? E(cid:146) altres(cid:236) d(cid:146)accordo che tutto ci(cid:242) sia da imputare principalmente agli Stati membri che non si sono preoccupati di investire adeguatamente in un sistema ATC moderno, nŁ di istituire uno spazio unico ATC comunitario, nŁ di stabilire un piano comune per tutta l(cid:146) UE, trascurando cos(cid:236) le esigenze degli utenti? Risposta data dalla sig. ra de Palacio in nome della Commissione (19 gennaio 2000) Il 1o dicembre 1999 la Commissione ha adottato una comunicazione sull(cid:146)attuale situazione di ritardi del traffico aereo e sulle nuove iniziative che dovranno essere adottate per dotare la Comunit(cid:224) di un sistema di gestione del traffico aereo che consenta di garantire un adeguato funzionamento del mercato interno (1). La Commissione ha eseguito un(cid:146)approfondita analisi delle cause dei ritardi nel traffico aereo e delle relative tendenze nel corso degli ultimi anni. Diversi fattori contribuiscono all(cid:146)attuale situazione di congestione Il fattore principale Ł costituito dalle restrizioni sul controllo del traffico aereo menzionate cronica. dall(cid:146)onorevole parlamentare. Inoltre, Ł ampiamente riconosciuto che gli attuali livelli di ritardi non sono sostenibili per i passeggeri e le linee aeree e possono pregiudicare il raggiungimento degli obiettivi comunitari, in particolare nel settore della politica del trasporto aereo. La suindicata comunicazione al Consiglio e al Parlamento risponde alle osservazioni formulate dall(cid:146)onore- vole deputato riguardanti la mancata creazione, da parte degli Stati membri, di uno spazio aereo comunitario dotato di un unico sistema di controllo del traffico aereo e l(cid:146)esigenza pressante di azioni di rimedio. (1) COM(1999) 614 def. (2000/C 225 E/154) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2475/99 di Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Livello di emissione di diossina nelle centrali di combustione dell(cid:146)Unione europea Molte centrali di combustione di rifiuti urbani installate in diversi Stati membri continuano ad emettere livelli di diossina e furano superiori al valore-limite raccomandato dall(cid:146)Unione europea. Stando al primo sondaggio spagnolo sulle emissioni di tali sostanze reso pubblico recentemente dal Consiglio Superiore di Ricerche Scientifiche, benchŁ l(cid:146)Ue raccomandi un livello di emissioni di 0,1 nanogrammi per metro cubo, esso arriva a 1,08 nanogrammi per metro cubo in alcune centrali di combustione di rifiuti


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2436/99 di Diana Wallis (ELDR) alla Commissione. Direttiva sulla tutela dei dati.

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation

text: 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/161 il Consiglio «Affari generali» ha rivolto ripetuti appelli ai kosovari e alle forze internazionali Inoltre, presenti affinchØ intensifichino la lotta contro la criminalit(cid:224) organizzata in Kosovo. A questo proposito, nella sessione del 6 dicembre, il Consiglio si Ł rallegrato del fatto che la Commissione intenda includere la lotta contro la criminalit(cid:224) organizzata nella programmazione dell(cid:146)assistenza al Kosovo per il 2000 e ha invitato gli Stati membri a individuare le forme idonee di assistenza per questo settore. (2000/C 219 E/204) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2432/99 di Michl Ebner (PPE-DE) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Rinaturalizzazione del lupo, dell(cid:146)orso e della lince Pu(cid:242) dire la Commissione se attualmente nell(cid:146)Unione sono in corso azioni concrete (confinanziate o no) per la rinaturalizzazione del lupo, dell(cid:146)orso e della lince, se in passato sono state finanziate o cofinanziate iniziative in questo settore e se nel prossimo futuro saranno prese misure specifiche a questo scopo? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (11 gennaio 2000) Nell(cid:146)ambito dello strumento finanziario LIFE-Natura e degli strumenti precedenti sono stati finanziati a partire dal 1988 numerosi progetti finalizzati, direttamente o indirettamente, a promuovere la conserva- zione del lupo, dell(cid:146)orso bruno e della lince. Per la conservazione del lupo, della lince e dell(cid:146)orso bruno sono stati varati rispettivamente 21, 14 e 17 progetti specifici. Tali progetti rappresentano indubbiamente il principale contributo comunitario per la protezione delle suddette specie. Inoltre, eventuali nell(cid:146)ambito di altri strumenti comunitari. iniziative analoghe o complementari possono essere state avviate dagli Stati membri Nell(cid:146)ambito dello strumento LIFE III potrebbero essere finanziati in futuro altri progetti per la conserva- zione delle suddette specie, a condizione che i progetti presentati siano qualitativamente validi. (2000/C 219 E/205) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2436/99 di Diana Wallis (ELDR) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Direttiva sulla tutela dei dati E(cid:146) la Commissione consapevole del fatto che le diversit(cid:224) nella trasposizione nelle legislazioni nazionali della direttiva del 1995 sulla tutela dei dati si traduce in intralci al commercio transfrontaliero e che ci(cid:242) si ripercuoter(cid:224) sullo sviluppo del commercio elettronico nell(cid:146)Unione europea? Un esempio Ł costituito dall(cid:146)ampliamento del campo di applicazione della legislazione sulla tutela dei dati, affinchØ non includa solo i dati personali, come stabilisce la direttiva, bens(cid:236) anche l(cid:146)elaborazione di quelli imprenditoriali. Intende la Commissione adottare misure volte a contenere i danni che pregiudicano il principio del mercato unico e dovuti a uno zelo eccessivo nella trasposizione della direttiva da parte dei vari Stati membri? C 219 E/162 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 Risposta del sig. Bolkestein a nome della Commissione (28 gennaio 2000) La Commissione ritiene che la direttiva 95/46/CE del 24 ottobre 1995 relativa alla tutela delle persone fisiche con riguardo al trattamento dei dati personali nonchŁ alla libera circolazione di tali dati (1) cui fa riferimento l(cid:146)onorevole parlamentare costituisce un elemento rilevante ai fini dello sviluppo del commercio elettronico. Tale direttiva mira infatti a consentire la libera circolazione dei dati personali tra gli Stati membri garantendo nel contempo nell(cid:146)intera Comunit(cid:224) un livello di tutela elevato dei diritti fondamentali delle persone, in particolare della loro privacy. Siffatto livello di protezione Ł necessario onde garantire la fiducia dei consumatori nell(cid:146)utilizzo dei servizi in linea e pertanto consentire lo sviluppo del commercio elettronico. Per questi motivi la Commissione segue con particolare interesse il recepimento della direttiva nelle legislazioni nazionali. Tale recepimento non Ł stato ancora perfezionato in numerosi Stati membri nei riguardi dei quali la Commissione ha d(cid:146)altronde avviato un(cid:146)azione per violazione degli obblighi comunitari. Attualmente la Commissione non dispone di informazioni che attestino le disparit(cid:224) cui fa riferimento l(cid:146)onorevole parlamentare. Simili disparit(cid:224) possono per contro risultare dal mancato recepimento della direttiva. Se dovesse emergere che i margini di manovra lasciati agli Stati membri dalla direttiva, con particolare riguardo all(cid:146)estensione della tutela ai dati delle persone giuridiche cui mira l(cid:146)onorevole parlamentare, potevano frapporre ostacoli al buon funzionamento del mercato interno, la Commissione non manche- rebbe di trarne le necessarie conseguenze. (1) GU L 281 del 23. 11. 1999. (2000/C 219 E/206) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2438/99 di W. G. van Velzen (PPE-DE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Conseguenze per il mercato interno della reiezione della legge francese concernente l(cid:146)elettricit(cid:224) Dopo essere stata approvata, il 2 marzo scorso, in prima lettura dall(cid:146)Assemblea nazionale, la proposta di legge francese concernente l(cid:146)elettricit(cid:224) Ł stata respinta dal Senato il 18 novembre scorso. Da un punto di vista formale, la direttiva europea sull(cid:146)elettricit(cid:224) avrebbe dovuto essere trasposta nella legislazione nazionale entro il 18 febbraio. In considerazione della risposta della Commissione a precedenti interrogazioni dello stesso autore, la reiezione della legge francese 1. pu(cid:242) la Commissione far sapere quali conseguenze, a suo giudizio, concernente l(cid:146)elettricit(cid:224) potr(cid:224) avere sulla liberalizzazione del mercato europeo dell(cid:146)elettricit(cid:224)? 2. La reiezione della legge sull(cid:146)elettricit(cid:224) in Francia provocher(cid:224) distorsioni nel mercato interno dell(cid:146)elet- tricit(cid:224) nell(cid:146)Unione europea. PoichØ inoltre la direttiva europea avrebbe dovuto essere trasposta nella legislazione nazionale gi(cid:224) entro il 18 febbraio e la Francia Ł l(cid:146)unico Stato membro dell(cid:146)Unione europea che non abbia ancora soddisfatto tale obbligo, un procedimento giudiziario contro la Francia pare appropriato. Tuttavia, un lungo procedimento giudiziario non offre una soluzione a breve termine al intende adottare la Commissione europea a breve termine per evitare un problema. Quali azioni perturbamento del mercato interno dell(cid:146)elettricit(cid:224)? 3. Il governo francese ha informato la Commissione sui termini della situazione, in particolare sui modi in cui intende evitare un tale perturbamento nell(cid:146)immediato e sulle misure concrete che pensa di adottare, di concerto con la Commissione, per limitare al massimo distorsioni nel mercato interno?


title: QUESTION ÉCRITE E-2489/99 posée par Robert Evans (PSE) à la Commission. Abattoirs grecs.

eurovoc_concepts:
Greece
animal welfare
directive (EU)
infringement procedure (EU)
meat processing industry
protection of animals
slaughter of animals
veterinary inspection

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/147 d(cid:146)obligations (cid:224) caractŁre social, pourvu que celles-ci ne comportent pas de discriminations (cid:224) l(cid:146)Øgard des soumissionnaires provenant d(cid:146)autres (cid:201)tats membres et qu(cid:146)une transparence adØquate soit assurØe (par exemple par la mention de celles-ci dans les avis de marchØ ou les cahiers des charges). Par ailleurs, les directives sur les marchØs publics permettent d(cid:146)exclure les candidats qui ne respectent pas leurs obligations et la lØgislation en matiŁre sociale. Dans l(cid:146)Ølaboration du nouveau rŁglement financier actuellement en cours, la Commission a l(cid:146)intention d(cid:146)introduire la possibilitØ d(cid:146)exclure des candidats dans l(cid:146)hypothŁse oø ceux-ci n(cid:146)auraient pas respectØ leurs obligations en matiŁre sociale, ainsi que pour fraude ou corruption, et ceci tant pour les marchØs passØs par la Commission que pour ceux qui sont financØs par le budget des CommunautØs. (1) COM(98) 143 final. (2) JO C 341 du 29. 11. 1999. (2000/C 225 E/160) QUESTION (cid:201)CRITE E-2489/99 posØe par Robert Evans (PSE) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: Abattoirs grecs Cette annØe, l(cid:146)organisation Compassion in World Farming (CIWF) a filmØ diffØrentes scŁnes dans quatre abattoirs grecs. Dans deux abattoirs pour ovins, aucune mesure n(cid:146)Øtait prise pour Øtourdir les animaux avant de les Øgorger; cette pratique est en infraction avec la directive 93/119/CE du Conseil sur la protection des animaux au moment de leur abattage ou de leur mise (cid:224) mort. Dans un troisiŁme abattoir grec pour ovins, les animaux Øtaient Øtourdis, mais de maniŁre telle que certains animaux reprenaient conscience soit avant d(cid:146)Œtre ØgorgØs, soit aprŁs. Dans cet abattoir, un certain nombre d(cid:146)infractions (cid:224) la directive 93/119/CE du Conseil (1) ont ØtØ relevØes. Des infractions (cid:224) la directive ont Øgalement ØtØ constatØes dans un abattoir de porcs grec. Ces violations ont toutes ØtØ communiquØes par la CIWF (cid:224) la Commission. Quelles mesures la Commission compte-t-elle prendre (cid:224) la suite de ces infractions pour faire respecter la directive 93/119/CE du Conseil dans les abattoirs grecs? (1) JO L 340 du 31. 12. 1993, p. 21. RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (28 janvier 2000) Lors de missions effectuØes en novembre et dØcembre 1998, les experts vØtØrinaires de l(cid:146)Office alimentaire et vØtØrinaire (OAV) de la Commission ont relevØ des carences dans des abattoirs grecs sur le plan de l(cid:146)Øtourdissement et de l(cid:146)abattage des animaux. Les rapports consØcutifs (cid:224) ces missions se trouvent sur le site Web de la Commission (http://europa. eu. int/comm/dg24/health/vi/reports/index). La Commission a demandØ aux autoritØs grecques de prendre des mesures pour garantir le respect des dispositions de la directive 93/119/CE du Conseil du 22 dØcembre 1993 sur la protection des animaux au moment de leur abattage ou de leur mise (cid:224) mort (1). Le ministŁre grec de l(cid:146)agriculture a rØpondu en informant la Commission que «le service vØtØrinaire national a pris toutes les mesures administratives nØcessaires et dØployØ tous les efforts possibles pour appliquer la lØgislation (directives 91/628/CEE et 93/ 119/CEE du 19 novembre 1991 relative (cid:224) la protection des animaux en cours de transport et modifiant les directives 90/425/CEE et 91/496/CEE (2))». Le ministŁre grec de l(cid:146)agriculture a Øgalement prØvu d(cid:146)organiser un sØminaire pour les vØtØrinaires de l(cid:146)(cid:201)tat en fØvrier 2000 concernant le bien-Œtre des animaux pendant leur transport et leur abattage. Une autre mission en GrŁce est programmØe au dØbut 2000 en vue de vØrifier la situation actuelle sur le plan du bien-Œtre des animaux. C 225 E/148 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 Par ailleurs, la Commission a rØcemment re(cid:231)u plusieurs plaintes d(cid:146)organisations de dØfense des animaux affirmant qu(cid:146)un certain nombre d(cid:146)abattoirs grecs ne respectent toujours pas les dispositions de la direc- tive 93/119/CE du Conseil. La Commission estime que les plaintes qu(cid:146)elle a re(cid:231)ues sont corroborØes, en partie du moins, par les missions susmentionnØes. La Commission a rØcemment engagØ une procØdure d(cid:146)infraction (cid:224) l(cid:146)encontre de la GrŁce pour motif de non-respect de la directive susmentionnØe. (1) (2) JO L 340 du 31. 12. 1993. JO L 340 du 11. 12. 1991. (2000/C 225 E/161) QUESTION (cid:201)CRITE P-2494/99 posØe par Heidi Hautala (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: Protection de la population de saumons sauvages dans le fleuve Tornionjoki En 1996, le gouvernement finlandais publiait un dØcret important en matiŁre de pŒche qui visait (cid:224) prØserver la population de saumons sauvages de la mer Baltique en leur garantissant l(cid:146)accŁs aux zones de reproduction. De fait, la production de jeunes saumons s(cid:146)est, momentanØment, bien amØliorØe dans les fleuves Tornionjoki et Simojoki. Or, en 1998, les restrictions imposØes (cid:224) la pŒche hauturiŁre furent assouplies et les prises de saumon dans la riviŁre Tornionjoki ont chutØ de moitiØ par rapport (cid:224) l(cid:146)annØe prØcØdente. L(cid:146)assouplissement de l(cid:146)interdiction de la pŒche au large n(cid:146)est pas le seul ØlØment (cid:224) n(cid:146)avoir pas permis de prØserver et d(cid:146)accro(cid:238)tre la population de saumons. Y ont Øgalement contribuØ les dØrogations accordØes (cid:224) la pŒche au lavaret dans l(cid:146)embouchure du Tornionjoki pendant la pØriode d(cid:146)interdiction de la pŒche au saumon, Øtant donnØ qu(cid:146)un trŁs grand nombre de saumons remontant le courant Øtaient pris dans des filets qui ne leur Øtaient pas destinØs. D(cid:146)autres problŁmes majeurs sont la pŒche au saumon en mer pratiquØe de maniŁre excessive depuis de nombreuses annØes, les difficultØs liØes au contr(cid:244)le de la pŒche, ainsi que les points de vue divergents des autoritØs finlandaises et suØdoises en matiŁre de pŒche et de protection. Le saumon sauvage de la mer Baltique figure dans la liste des espŁces menacØes de l(cid:146)Union europØenne, la diversitØ gØnØtique de la population de saumons sauvages s(cid:146)Øtant, par ailleurs, rØduite du fait d(cid:146)une pŒche excessive de longue date. Quelles sont les mesures concrŁtes que la Commission envisage de mettre en (cid:156)uvre pour sauver la population menacØe de saumons sauvages de la mer Baltique? La Commission est- elle prŒte (cid:224) intervenir (cid:224) l(cid:146)encontre de la pŒche hauturiŁre illicite en cas de carence du gouvernement finlandais (cid:224) cet Øgard? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (14 janvier 2000) La Commission a pris acte des signes positifs concernant la production de saumon de la Baltique. En fØvrier 1997, la Commission internationale des pŒches de la Baltique (CIPB) a adoptØ un plan d(cid:146)action pour le saumon ayant pour objet d(cid:146)assurer une production naturelle d(cid:146)au moins 50 % de la capacitØ potentielle de la totalitØ des riviŁres (cid:224) saumons sauvages, d(cid:146)amØliorer l(cid:146)habitat de l(cid:146)espŁce et d(cid:146)obtenir la rØinstallation du saumon dans les riviŁres oø sa prØsence est potentielle. Le plan a ØtØ complØtØ par des mesures nationales, telles que des zones d(cid:146)interdiction et des restrictions de la durØe de la pŒche. Le Conseil international pour l(cid:146)exploration de la mer (CIEM) a confirmØ que les mesures de gestion adoptØes ont dØbouchØ sur une augmentation considØrable du nombre de saumons sauvages regagnant leur riviŁre natale. L(cid:146)accroissement du frai par les saumons sauvages a engendrØ une hausse de la production de tacons sauvages (juvØniles). Toutes les riviŁres (cid:224) saumon n(cid:146)ont pas connu la mŒme amØlioration. Toutefois, dans le cas du fleuve Tornio, l(cid:146)accroissement a ØtØ trŁs important et, selon le CIEM, la prØsence de saumons a ØtØ constatØe dans certaines parties du fleuve pour la premiŁre fois depuis la deuxiŁme guerre mondiale. D(cid:146)aprŁs le CIEM et des sources nationales, la production, dans le fleuve Tornio, ne s(cid:146)est pas effondrØe; au contraire, elle a atteint, en 1998, un niveau figurant parmi les plus ØlevØs depuis le dØbut des annØes 70. Bien qu(cid:146)une