title: Padomes Direktīva 1999/105/EK (1999. gada 22. decembris) par meža reproduktīvā materiāla tirdzniecību

eurovoc_concepts:
forest
forest conservation
marketing
plant propagation
silviculture

text: 148 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/28. sēj. 31999L0105 15. 1. 2000. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 11/17 PADOMES DIREKTĪVA 1999/105/EK (1999. gada 22. decembris) par meža reproduktīvā materiāla tirdzniecību EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, (5) ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2), ieskaitot lai Veicot pētījumu par mežsaimniecību, atklājās, ka, stabilitātes, pielā- palielinātu mežu vērtību, gošanas, rezistences, ražīguma vai dažādības aspektus, ir jālieto reproduktīvais materiāls, kas ir ģenētiski un feno- tipiski atbilstošs vietai un kuram ir augsta kvalitāte; vajadzības gadījumā mežsaimniecības sēklām būtu jāat- bilst dažiem ārējās kvalitātes standartiem. ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (3), (6) tā kā: (1) (2) (3) (4) Padomes 1966. gada14. jūnija Direktīva 66/404/EEK par meža reproduktīvā materiāla tirdzniecību (4) un Padomes 1971. gada 30. marta Direktīva 71/161/EEK par tā meža reproduktīvā materiāla ārējās kvalitātes stan- dartiem, ko laiž tirgū Kopienā (5), ir vairākkārt būtiski grozīta, tā kā turpmāk jāveic būtiski grozījumi un skaid- rības labad direktīvas būtu jāapvieno un jāpārveido. Meži klāj lielu Kopienas platību un, pamatojoties uz to sociālajām, ekonomiskajām, vides, ekoloģijas un kultūras funkcijām, tiem ir daudzējāda nozīme; atzīstot dažādos mežu dabiskos, sociālos, ekonomikas un kultūras apstāk- ļus Kopienā, ir jāizstrādā konkrēta pieeja un pasākumi dažāda veida mežiem; gan šo mežu atjaunošanai, gan ieaudzēšanai saistībā ar Eiropas Savienības mežsaimnie- cības stratēģiju ir vajadzīga noturīga mežu apsaimnie- košana, kā noteikts Padomes 1998. gada 15. decembra Rezolūcijā (6). Koku sugu un mākslīgo hibrīdu reproduktīvajam mate- riālam, kurš ir nozīmīgs mežsaimniecībai, jābūt ģenētiski pielāgotam dažādo vietu apstākļiem un tam jābūt augstas kvalitātes; būtiska noturīgas mežu apsaimniekošanas nodrošināšanā ir mežu bioloģiskās daudzveidības, tai skaitā koku ģenētiskās dažādības, saglabāšana un pilnvei- došana. Tiktāl, cik tie attiecināmi uz stādu veselību, saskaņotiem nosacījumiem jābūt atbilstošiem Padomes 1976. gada 21. decembra Direktīvai 77/93/EEK par aizsargpasāku- miem pret stādiem vai stādāmajam materiālam kaitīgu to izplatību organismu ieviešanu dalībvalstīs un pret Kopienā (7). ir jānovērš faktiskie vai Lai konsolidētu iekšējo tirgu, iespējamie šķēršļi tirdzniecībā, kuri var traucēt brīvu meža reproduktīvā materiāla kustību Kopienā; tā kā visas dalībvalstis tādi Kopienas noteikumi, kas nosaka visaugstākos iespējamos standartus. lai būtu izveidoti ieinteresētas, ir (7) (8) (9) Kopienas noteikumos būtu jāatsaucas uz sēklu un stādu fenotipiskajām un ģenētiskajām īpašībām un uz meža reproduktīvā materiāla ārējo kvalitāti. Šādi noteikumi būtu jāattiecina uz tirdzniecību gan citās dalībvalstīs, gan vietējos tirgos. Šādos noteikumos būtu jāņem vērā praktiskās vajadzības un tiem jāattiecas tikai uz tām sugām un mākslīgajiem hibrīdiem, kuri ir nozīmīgi mežsaimniecības nolūkiem daļā no Kopienas vai visā Kopienā. lietošana, kas (10) Dažās dalībvalstīs kategorijas “izcelsme zināma” tā meža reproduktīvā materiāla ar Direktīvu 66/404/EEK netika apstiprināts tirdzniecībai, ir tradicio- nāla, atbilstoša klimatam un noteikti vajadzīga mežsaim- niecībai, un tādēļ šāds materiāls ir jāapstiprina tirdznie- cībai tajās dalībvalstīs, kuras to vēlas; taču ir nelietderīgi visās valstīs izvirzīt par pienākumu gala lietotājam tirgo- ties ar šādu materiālu. (11) Dažos Kopienas reģionos, piemēram, Alpos, Vidusjūras vai Ziemeļvalstu reģionā, ir īpaši klimatiskie apstākļi vai labili vietas apstākļi, kuri attaisno dažu sugu meža repro- duktīvā materiāla ārējās kvalitātes prasības. (1) OV C 199, 14. 7. 1999. , 1. (2) Atzinums sniegts 1999. gada 1. decembrī lpp. (Oficiālajā Vēstnesī vēl (12) nav publicēts). (3) OV C 329, 17. 11. 1999. , 15. (4) OV L 125, 11. 7. 1966. , 2326. /66. lpp. jumi izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās Aktu. (5) OV L 87, 17. 4. 1971. , 14. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1994. gada Pievienošanās Aktu. lpp. Direktīvā jaunākie grozī- Saskaņā ar Lisabonā notikušās Trešās ministru konfe- rences par mežu aizsardzību Eiropā vispārējo deklarāciju attiecībā uz mežu atjaunošanu un ieaudzēšanu priekš- roka būtu jādod to dabīgajām sugām un vietējām prove- niencēm, kuras labi pielāgojušās vietas apstākļiem. (6) OV C 56, 26. 2. 1999. p. 1. (7) OV L 26, 31. 1. 1977. , 20. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 1999/53/EK (OV L 142, 5. 6. 1999. , 29. lpp. ). (13) Šajā direktīvā izklāstītie pasākumi nebūtu jāattiecina uz to reproduktīvo materiālu, kas paredzēts eksportam vai reeksportam uz trešām valstīm. 03/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 149 (14) Attiecībā uz Kopienas reproduktīvo materiālu, tā ieguves avota apstiprināšana un pēc tam arī proveniences apvidu ierobežojumi ir svarīgi atlasei; tā kā dalībvalstīm būtu jāpiemēro vienoti noteikumi, kas izvirzītu visaugstākos iespējamos reproduktīvā materiāla ieguves avota apstiprināšanai; un tā kā vienīgi no šāda materiāla iegūtais reproduktīvais materiāls būtu jālaiž tirgū. standartus meža (15) Ģenētiski modificēts meža reproduktīvais materiāls nebūtu jālaiž tirgū, ja vien tas nav nekaitīgs cilvēku vese- lībai un videi. (16) Par meža reproduktīvo materiālu, kas sastāv no ģenētiski modificētiem organismiem, būtu jāveic vides apdraudē- juma novērtējums; Komisijai būtu jāiesniedz Padomei priekšlikums attiecībā uz regulu, paredzot, ka šāda vides apdraudējuma novērtējuma un citu attiecīgo elementu procedūras, tai skaitā atļaujas piešķiršanas procedūras ir Padomes ekvivalentas 1990. gada 90/220/EEK par ģenētiski modificētu organismu tīšu izplatīšanu vidē (1), līdz tam, kad šāda regula stājas spēkā, būtu jāpiemēro Direktīva 90/220/EEK. procedūrām, 23. aprīļa Direktīvā noteiktas kas (17) Uz reproduktīvo materiālu, kas atbilst šīs direktīvas prasībām, nebūtu jāattiecina nekādi tirdzniecības ierobe- žojumi, izņemot šajā direktīvā paredzētos. (24) (25) (26) (27) lai Jānodrošina, līdztekus nepieciešamajai fenotipiskajai vai ģenētiskajai kvalitātei reproduktīvais materiāls, kurš paredzēts tirdzniecībai vai kurš tiek laists tirgū, būtu identificēts no savākšanas brīža līdz piegādei pienācīgi galalietotājam. Turklāt būtu jāievieš atsevišķi Kopienas kvalitātes stan- darti stumbra spraudeņiem un, vajadzības gadījumā, arī papeles dzinumiem. Sēklas būtu jāpārdod tikai tad, kvalitātes standartiem un, gotos iepakojumos. ja tās atbilst zināmiem ja tās ir iepakotas aizzīmo- Lai nodrošinātu to, ka tirdzniecības laikā tiek ievērotas prasības attiecībā uz fenotipisko vai ģenētisko kvalitāti, atbilstīgu identificēšanu un ārējiem kvalitātes standar- atbilstīgus tiem, kontroles pasākumus. dalībvalstīm pienākums paredzēt (28) Uz reproduktīvo materiālu, kas atbilst šīm prasībām, tirdzniecības ierobežojumi, kā jāattiecina vienīgi paredzēts Kopienas noteikumos; noteiktos apstākļos dalībvalstīm būtu jāļauj aizliegt tāda meža reproduktīvā materiāla pārdošanu galalietotājam, kas ir nepiemērots lietošanai to teritorijā. tādi (18) Dalībvalstīm tomēr būtu jāļauj nodrošināt, lai to terito- rijās varētu pārdot tikai tādas stādu daļas un stādāmo materiālu, kas atbilst noteiktajiem standartiem. (29) (19) Dalībvalstīm būtu jāļauj izvirzīt papildu vai daudz stin- grākas prasības to teritorijā iegūtā meža reproduktīvā materiāla ieguves avota apstiprināšanai. (20) Dalībvalstīm būtu jānosaka proveniences apvidu saraksti, kuros, ja zināms, jānorāda meža reproduktīvā materiāla ieguves avota izcelsme; dalībvalstīm būtu jāsastāda kartes, kurās jānorāda proveniences apvidu ierobežo- jumi. (21) Dalībvalstīm būtu jāsastāda to teritorijā apstiprināto meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu valsts reģistri, valsts reģistra kopsavilkums valsts uzskaitījuma veidā jāsastāda arī katrai dalībvalstij. (22) Pamatojoties uz šādu valsts uzskaitījumu, Komisijai būtu jānodrošina tā publicēšana Kopienā. (23) Pēc novākšanas oficiālajām iestādēm būtu jāizsniedz oriģināla apliecība par visu to reproduktīvo materiālu, kas iegūts no apstiprinātā meža reproduktīvā materiāla ieguves avota. (1) OV L 117, 8. 5. 1990. , 15. ar Komisijas Direktīvu 97/35/EK (OV L 169, 27. 6. 1997. , 72. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti lpp. ). Laika posmos, kad pastāv pagaidu grūtības tādu konkrētu reproduktīvā materiāla sugu krājumu iegūšanā, kas atbilst šīs direktīvas principiem, atkarībā no dažiem nosacījumiem uz pagaidu laiku būtu jāapstiprina repro- duktīvais materiāls, kas atbilst mazāk stingrām prasībām. (30) Meža reproduktīvo materiālu no trešajām valstīm netirgo Kopienā, ja vien par to attiecībā uz meža reproduktīvā materiāla ieguves avota un tā ieguvei veikto pasākumu apstiprināšanu nav tādas pašas garantijas kā par Kopienas meža reproduktīvo materiālu; ievestajam meža reproduktīvajam materiālam, tirgū Kopienā, būtu jāpievieno oriģināla apliecība vai oficiāla apliecība, ko izsniegusi ieraksti, kuros izcelsmes valsts, kā arī sniegta sīka informācija par visiem eksportējamajiem sūtījumiem. to laižot (31) Noteiktos apstākļos dalībvalsts pilnībā vai daļēji būtu jāatbrīvo no šīs direktīvas noteikumu ievērošanas attie- cībā uz dažām koku sugām. (32) (33) Ir vēlams īslaicīgi eksperimentēt, lai atrastu labākus alter- natīvos variantus dažiem šajā direktīvā izklāstītajiem noteikumiem. Būtu jāievieš Kopienas kontroles pasākumi, lai nodroši- nātu šajā direktīvā noteikto prasību un nosacījumu vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs. 150 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/28. sēj. (34) Ar ātras procedūras palīdzību būtu jāveicina pielikumu iv) dzimtu vecāki: tehniskie labojumi. (35) (36) Šī instrumenta īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK, kas nosaka procedūras Komisijai piešķirto īstenošanas pilnvaru izpildei (1). 1994. gada Līgumā par iestāšanos Somijas Republikai un Zviedrijas Karalistei noteica pārejas periodu līdz 1999. gada 31. decembrim Direktīvas 66/404/EEK piemērošanai, bet Somijas Republikai– arī Direktīvas 71/161/EEK piemērošanai, šis pārejas periods būtu jāpa- garina, lai augšminētās valstis varētu saglabāt savas valsts shēmas vēlākais līdz šīs direktīvas ieviešanas datumam, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Šī direktīva attiecas uz audzēšanu, kuras mērķis ir meža repro- duktīvā materiāla tirdzniecība Kopienā. 2. pants Šajā direktīvā izmanto šādas definīcijas un/vai klasifikācijas: a) meža reproduktīvais materiāls: to koku sugu un mākslīgo hibrīdu reproduktīvais mate- riāls, kuri ir nozīmīgi mežsaimniecības mērķiem Kopienas daļā vai visā Kopienā, un jo sevišķi I pielikumā uzskai- tītie; b) reproduktīvais materiāls ir jebkurš no šiem: i) sēklu vienība: čiekuri, augļu ķekari, augļi un sēklas, kas paredzētas stādāmā materiāla audzēšanai; ii) stādu daļas: lapu un sakņu spraudeņi, pārstādāmais stumbra, materiāls vai mikropavairošanas dīgļi, pumpuri, noliektņi, saknes, atvases un jebkuras stāda daļas, kuras paredzētas stādāmā materiāla audzēšanai; iii) stādāmais materiāls: stādi, kas izaudzēti no sēklu vienībām vai augu daļām, vai stādi, kas iegūti no mežeņiem; koki, no kuriem iegūst pēcnācējus ar kontrolētu vai brīvu apputeksnēšanu no viena identificēta vecāka, ko izmanto kā sievišķo augu, apputeksnējot ar viena vecāka (pilnīga radinieka) vai vairāku identificētu vai neidentificētu vecāku (daļēju radinieku) putekšņiem; v) kloni: indivīdu (ramešu) grupa, kas sākotnēji iegūta no viena indivīda (orteta), to veģetatīvi pavairojot, piemēram, ar potzariem, noliektņiem vai dalīšanu; spraudeņiem, mikropavairošanu, vi) klonu maisījums: identificētu klonu maisījums noteiktās proporcijās; d) autohtonie vai vietējās izcelsmes līdzekļi ir šādi: i) autohtonā mežaudze vai sēklu avots: autohtonā mežaudze vai sēklu avots ir tādi, kuri pastāvīgi vairojas ar mežeņu palīdzību. Mežaudzi vai sēklu avotu var atjaunot mākslīgi no reproduktīvā materiāla, kas savākts tajā pašā mežaudzē vai sēklu avotā vai tuvu esošajās autohtonās mežaudzēs vai sēklu avotos; ii) vietējas izcelsmes mežaudze vai sēklu avots: vietējas izcelsmes mežaudze vai sēklu avots ir autoh- tona mežaudze vai sēklu avots, vai mežaudze vai sēklu avots, kas mākslīgi izaudzēts no sēklām, kuru izcelsme ir vienā un tajā pašā proveniences apvidū; e) izcelsme: autohtonas mežaudzes vai sēklu avota izcelsme ir vieta, kurā aug koki. Alohtonas mežaudzes vai sēklu avota izcelsme ir vieta, kurā sākotnēji tika audzētas sēklas vai stādi. Mežaudzes vai sēklu avota izcelsme var būt nezi- nāma; f) provenience: vieta, kurā aug mežaudze; c) meža reproduktīvā materiāla ieguves avots ir jebkurš no g) proveniences reģions: šiem: i) sēklu avots: koki noteiktā apvidū, no kuriem tiek ievāktas sēklas; ii) iii) audze: ierobežota koku populācija, kuri ir pietiekami vienda- bīgs sastāvs; sēklu ieguves plantācija: atlasītu klonu vai dzimtu stādījums, kas izolēts vai apsaimniekots tā, lai novērstu vai samazinātu appu- teksnēšanu no ārējiem avotiem, un kopts, lai ražotu biežas, bagātīgas un viegli novācamas sēklu ražas; (1) OV L 184, 17. 7. 1999. , 23. lpp. sugām vai apakšsugām proveniences reģions ir teritorija vai teritoriju grupa ar pietiekami viendabīgiem ekolo- ģiskajiem apstākļiem, kuros ir atrodamas mežaudzes vai līdzīgām fenotipiskām vai ģenētiskām sēklu avoti ar īpašībām, augstuma robežas; vajadzības gadījumā ievērojot h) ražošana: ražošana ir process, kas ietver sēklu vienības izaudzēšanu, sēklas vienības pārvēršanu par sēklām un stādāmā mate- riāla izaudzēšanu no sēklām vai augu daļām; 03/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 151 i) pārdošana: meža reproduktīvā materiāla izlikšana pārdošanai, piedā- vāšana pārdošanai, pārdošana vai piegāde citai personai, tai skaitā piegāde pakalpojuma līguma ietvaros; j) piegādātājs: jebkura fiziska vai juridiska persona, kas profesionāli nodarbojas ar meža reproduktīvā materiāla tirdzniecību vai importēšanu; k) oficiālā iestāde: vīdu līmenī un kurš atbilst IV pielikumā izklāstītajām prasībām. Pārbaudei nav obligāti jābūt veiktai vai pabeigtai; iv) “Pārāks” no meža reproduktīvā materiāla ieguves avota, sēklu ieguves plantācijas, dzimtu vecākiem, kloniem vai reproduktīvais materiāls. klonu maisījuma iegūts Reproduktīvā materiāla pārākums jāilustrē ar salīdzi- nošo pārbaudi vai reproduktīvā materiāla pārākuma novērtēšanu, kas aprēķināta no meža reproduktīvā materiāla ieguves avota sastāvdaļu ģenētiskā novērtē- juma. Materiāls atbilst V pielikumā izklāstītajām prasībām. i) dalībvalsts izveidota vai iestāde, kuru pārrauga valsts valdība un kura atbild par jautājumiem saistībā ar meža reproduktīvā materiāla tirdzniecības kontroli un/vai kvalitāti; izraudzīta ii) jebkura valsts iestāde, kas izveidota: — valsts līmenī vai — reģionālajā līmenī valsts iestāžu pārraudzībā attie- cīgās dalībvalsts konstitūcijas ietvaros. Augšminētās iestādes saskaņā ar savas valsts likumiem savā pārziņā un pārraudzībā var uzdot šajā direktīvā paredzēto uzdevumu izpildi jebkurai juridiskai personai, kura ir publisko vai privāto tiesību subjekts un kura saskaņā ar saviem oficiāli apstiprinātajiem statūtiem pilda vienīgi konkrētas publiskas funkcijas ar nosacījumu, ka šī persona un tās locekļi nav personīgi ieinteresēti veicamo pasākumu iznākumā. Turklāt saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto kārtību var apstiprināt citas juridiskās personas, kuras i) punktā minētās šādas iestādes pārraudzībā un pārziņā ar nosacījumu, ka šāda ieinteresēta veicamo pasākumu persona nav personīgi iznākumā. iestādes vārdā izveidotas un darbojas Dalībvalstis dara zināmas Komisijai savas oficiālās atbil- dīgās iestādes. Komisija šo informāciju nosūta pārējām dalībvalstīm; l) meža reproduktīvo materiālu iedala šādās kategorijās: i) “Izcelsme zināma” no meža reproduktīvā materiāla ieguves avota iegūts reproduktīvais materiāls, kas ir vai nu sēklu avots vai mežaudze, un kas atrodas vienā proveniences reģionā un atbilst II pielikumā noteiktajām prasībām; ii) “Atlasīts” vienā proveniences reģionā populācijas līmenī fenoti- piski atlasītā mežaudzē iegūts reproduktīvais mate- riāls, kas atbilst III pielikumā noteiktajām prasībām; iii) “Uzlabots” 3. pants I pielikumā doto sugu un mākslīgo hibrīdu uzskaitījumu 1. var grozīt atbilstoši 26. panta 3. punktā minētajai kārtībai. 2. Ciktāl uz dažām sugām un mākslīgajiem hibrīdiem neat- tiecina šajā direktīvā ietvertos pasākumus, tad dalībvalstis var veikt savā teritorijā šādus vai mazāk stingrus pasākumus. 3. Šajā direktīvā ietvertos pasākumus neattiecina uz meža reproduktīvo materiālu, kas tiek piedāvāts stādāmā materiāla vai stādu daļu veidā un kas paredzēts citiem nolūkiem, kas nav mežsaimniecība. Šādos gadījumos materiālam pievieno etiķeti vai kādu citu dokumentu, kas paredzēts citos Kopienas vai valsts normatīvos aktos un kas ir piemērojams šādam materiālam paredzētajam mērķim. Šādu noteikumu neesamības gadījumā, ja piegādātājs piegādā gan mežsaimniecībai paredzēto materiālu, gan mate- riālu, kas nav paredzēts mežsaimniecībai, pēdējam pievieno etiķeti vai kādu citu dokumentu, uz kura ir sekojošs uzraksts: “Nav paredzēts mežsaimniecībai”. Šajā direktīvā ietvertos pasākumus neattiecina uz meža reek- 4. reproduktīvo materiālu, kas paredzēts eksportam vai sportam uz trešajām valstīm. 4. pants Dalībvalstis nosaka, ka vienīgi apstiprināto meža repro- 1. duktīvā materiāla ieguves avotu izmanto tā meža reproduktīvā materiāla ražošanai, kuru paredzēts pārdot. 2. Meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu var apstiprināt vienīgi: a) oficiālā iestāde, ja tā attiecīgi atbilst šeit II, III, IV vai V pieli- kumā minētajām prasībām; no sēklu ieguves plantācijas, dzimtu vecākiem, kloniem vai klonu maisījumiem iegūts reproduktīvais materiāls, kura sastāvdaļas ir fenotipiski atlasītas indi- b) atsaucoties uz vienību, kas pazīstama kā “apstiprināšanas Ikvienu apstiprināšanas vienību identificē pēc vienība”. īpašas reģistra atsauces. 152 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/28. sēj. 3. Dalībvalstis nodrošina, ka: a) apstiprinājumu atsauc, ja vairs netiek pildītas šīs direktīvas prasības; b) pēc apstiprināšanas regulāri atkārtoti pārbauda, vai meža reproduktīvā materiāla ieguves avots tā ražošanai atbilst atlasītajām, uzlabotajām vai pārākajām kategorijām. c) Direktīvas 90/220/EEK 11. līdz 18. pantu vairs nepiemēro attiecībā uz ģenētiski modificētu meža reproduktīvā mate- riāla ieguves avotu, par kuru saņemta atļauja saskaņā ar b) apakšpunktā minēto regulu; d) sīku tehnisko un zinātnisko informāciju par apdraudējuma ar 26. panta ieviešanu pieņem saskaņā novērtējuma 3. punktā minēto kārtību. Lai izmantotos aizsargātu mežsaimniecībā stādu 4. ģenētiskos resursus, kā minēts īpašos nosacījumos, kas izstrā- dāti saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto kārtību, lai ievērotu sasniegumus attiecībā uz aizsardzību, kas panākta uz vietas, un stādu ģenētisko resursu noturīgo izmantošanu, audzējot un pārdodot tādas izcelsmes mežsaimniecības meža reproduktīvo materiālu, kas dabīgā veidā ir pielāgots vietējiem un reģionāla- jiem apstākļiem un kuru apdraud ģenētiskā erozija, dalībvalstis var atkāpties no 2. punktā un II, III, IV un V pielikumā izklās- īpaši nosacījumi atbilstoši ir noteikti tītajām prasībām, ciktāl 26. panta 3. punktā minētajai kārtībai. 5. Dalībvalstis visā teritorijā vai tās daļā var apstiprināt meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu pārākā reproduktīvā materiāla ražošanai uz laiku līdz 10 gadiem, ja no V pielikumā minētajiem provizoriskajiem ģenētiskā novērtējuma vai salīdzi- nošo pārbaužu rezultātiem var pieņemt, ka pēc tam, kad pārbaudes ir pabeigtas, meža reproduktīvā materiāla ieguves avots atbildīs prasībām šajā direktīvā minētā apstiprinājuma sa- ņemšanai. 6. pants 1. Dalībvalstis paredz izmantot meža reproduktīvo mate- riālu, kas no apstiprinātā meža reproduktīvā materiāla ieguves avota iegūts a) līdz d) apakšpunktā minētajā veidā: a) I pielikumā uzskaitīto sugu materiālu pārdod tikai tad, ja tas “uzlabots” vai pieskaitāms “pārāks” kategorijām un attiecīgi atbilst II, III, IV un V pieli- kuma prasībām; “izcelsme zināma”, “atlasīts”, b) I pielikumā uzskaitīto mākslīgo hibrīdu materiālu pārdod tikai tad, ja tas pieskaitāms “atlasīts”, “uzlabots” vai “pārāks” kategorijām un attiecīgi atbilst IV un V pielikuma prasībām; III, c) I pielikumā pavairoto uzskaitīto un veģetatīvi mākslīgo hibrīdu materiālu pārdod tikai tad, ja tas pieskai- tāms “atlasīts”, “uzlabots” vai “pārāks” kategorijām un attie- cīgi atbilst III, IV un V pielikuma prasībām. “Atlasītās” meža reproduktīvā materiāla kategorijas gadījumā to var pārdot tikai tad, ja tas ir masveidā pavairots no sēklām; sugu 5. pants 1. Ja 4. panta 1. punktā minētais meža reproduktīvā mate- riāla ieguves avots sastāv no ģenētiski modificēta organisma Direktīvas 90/220/EEK 2. panta 1. un 2. punkta nozīmē, šādu materiālu pieņem tikai tad, ja tas ir nekaitīgs videi un cilvēku veselībai. d) I pielikumā uzskaitīto sugu un mākslīgo hibrīdu materiālu, kas pilnībā vai daļēji sastāv no ģenētiski modificētiem orga- ja tas pieskaitāms “pārākajai” nismiem, pārdod tikai tad, kategorijai un atbilst V pielikuma prasībām. 2. Kategorijas, kam pieskaitāms no dažāda veida meža reproduktīvā materiāla ieguves avotiem iegūtais meža repro- duktīvais materiāls, kuru drīkst pārdot, ir norādītas VI pieli- kumā dotajā tabulā. 1. punktā minētajā ģenētiski modificētā meža reproduk- 2. tīvā materiāla ieguves avota gadījumā: 3. I pielikumā uzskaitīto sugu un mākslīgo hibrīdu meža reproduktīvo materiālu pārdod tikai tad, ja tas atbilst VII pieli- kuma attiecīgajām prasībām. a) veic vides apdraudējuma novērtējumu, kas ekvivalents Direktīvā 90/220/EEK izklāstītajam; b) pēc Komisijas priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes sagatavota, balstoties uz atbilstošo Līguma regulā, kas tiesisko pamatojumu, ievieš procedūras, kas nodrošina, ka vides apdraudējuma novērtējums un citi attiecīgie elementi ir ekvivalenti Direktīvā 90/220/EEK noteiktajiem. Līdz šādas regulas spēkā stāšanās brīdim ģenētiski modificētu meža avotu pieņem vienīgi ieguves reproduktīvā materiāla iekļaušanai Valsts reģistrā saskaņā ar direktīvas 10. pantu pēc atbilstoši Direktīvai saņemta atļauja 90/220/EEK; tam, kad ir Stādu daļas un stādāmo materiālu drīkst pārdot tikai tad, ja tas atbilst spēkā esošo starptautisko standartu prasībām, ja šādi standarti ir apstiprināti saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto kārtību. Dalībvalstis nosaka, ka meža reproduktīvā materiāla 4. piegādātājiem jābūt oficiāli reģistrētiem. Oficiālā atbildīgā iestāde piegādātājus, kuri jau ir reģistrējušies atbilstoši Direk- tīvai 77/93/EEK, var uzskatīt par reģistrētiem šīs direktīvas mērķiem. Tomēr šādiem piegādātājiem ir jāievēro šīs direktīvas prasības. 03/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 153 Neatkarīgi no 1. punkta noteikumiem dalībvalstis savā 5. teritorijā var atļaut piegādātājiem laist tirgū atbilstošos: a) meža reproduktīvā materiāla daudzumus pārbaužu un zināt- niskajiem mērķiem, atlasei vai ģenētiskajai aizsardzībai, un b) sēklu vienību daudzumus, par kuriem skaidri norādīts, ka tās nav paredzētas mežsaimniecībai. 6. Nosacījumi, pie kādiem dalībvalstis var piešķirt 5. punktā minētās atļaujas, var noteikt saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto procedūru. 7. Neskarot 1. punktu un tāda meža reproduktīvā materiāla gadījumā, kas iegūts no meža reproduktīvā materiāla ieguves avota, kurš neatbilst visām 1. punktā minētajām attiecīgās kate- gorijas prasībām, dalībvalstis var atļaut šāda materiāla tirdznie- cību atbilstoši nosacījumiem, kas noteikti saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto kārtību. Saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto kārtību var 8. izveidot īpašus noteikumus, lai ievērotu apstākļus, kādos drīkst pārdot meža reproduktīvo materiālu, kas piemērots organiskajai ražošanai. 2. Katra dalībvalsts sagatavo valsts reģistra kopsavilkumu valsts saraksta veidā un pēc pieprasījuma iesniedz to Komisijai un pārējām dalībvalstīm. Šādu valsts sarakstu kopējā veidā saga- tavo par katru apstiprinājuma vienību. Meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu apkopojumu, kas balstās uz prove- niences reģioniem, ir atļauts sastādīt “izcelsme zināma” un “atla- sīts” kategorijām. Tiek sniegta šāda informācija: a) botāniskais nosaukums; b) kategorija; c) mērķis; d) meža reproduktīvā materiāla ieguves avota veids; e) atsauce uz reģistru vai vajadzības gadījumā tā kopsavilkums, vai proveniences reģiona identitātes kods; f) atrašanās vieta: vajadzības gadījumā īsais nosaukums un jebkurš no šādiem indikatoriem: i) “izcelsme zināma” kategorijai– proveniences reģions un garuma un platuma diapazons; ii) “atlasītajai” kategorijai– un ģeogrāfiskā atrašanās vieta pēc garuma un platuma vai garuma un platuma diapazons; proveniences reģions 7. pants Kas attiecas uz II līdz V un VII pielikumā izklāstītajiem nosacī- jumiem, dalībvalstis izvirza papildu vai daudz stingrākas prasības meža reproduktīvā materiāla ieguves avota apstipri- nāšanai un meža reproduktīvā materiāla ražošanai savā terito- rijā. iii) “uzlabotajai” kategorijai– precīza ģeogrāfiskā atrašanās ja tiek saglabāts meža reproduktīvā materiāla vieta, ieguves avots; iv) “pārākajai” kategorijai– precīza ģeogrāfiskā atrašanās ja tiek saglabāts meža reproduktīvā materiāla vieta, ieguves avots; g) garuma vai platuma diapazons; 8. pants h) apvidus: sēklas avota (avotu), mežaudzes(mežaudžu) vai sēklu ieguves plantācijas (plantāciju) lielums; Dalībvalstis savā teritorijā var ierobežot tā meža reproduktīvā materiāla ieguves avota apstiprināšanu, kas paredzēts “izcelsme zināma” kategorijas meža reproduktīvā materiāla ražošanai. autohtons/vietējas i) izcelsme: jānorāda, vai meža reproduktīvā materiāla ieguves alohtons/svešas avots ir izcelsmes vai arī izcelsme ir nezināma. Alohtonam/svešas izcelsmes meža reproduktīvā materiāla ieguves avotam izcelsme jānorāda, ja tā ir zināma; izcelsmes, 9. pants j) “pārākās” kategorijas materiāla gadījumā jānorāda, vai tas ir ģenētiski modificēts. 1. Gadījumā, ja meža reproduktīvā materiāla ieguves avots 1. ir paredzēts “izcelsme zināma” vai “atlasīts” kategorijas meža reproduktīvā materiāla attiecīgajām sugām norobežo proveniences reģionus. ražošanai, dalībvalstis 2. Dalībvalstis sagatavo un publicē kartes, kurās norādīti proveniences apvidu ierobežojumi. Kartes nosūta Komisijai un citām dalībvalstīm. 10. pants Katra dalībvalsts sastāda dažādu savā teritorijā apstipri- 1. nātu sugu reproduktīvā materiāla ieguves avotu valsts reģistru. Sīku informāciju par katru apstiprināšanas vienību kopā ar tās īpašo reģistra atsauci ieraksta valsts reģistrā. Šādu valsts sarakstu sastādīšanas veidu var noteikt saskaņā 3. ar 26. panta 2. punktā izklāstīto procedūru. 11. pants 1. Pamatojoties uz katras dalībvalsts sniegto valsts uzskaitī- jumu, Komisija var publicēt sarakstu ar nosaukumu “Kopienas Apstiprinātā meža avotu saraksts meža reproduktīvā materiāla ražošanai”. reproduktīvā materiāla ieguves Kopienas saraksts atspoguļo informāciju, kas ietverta 2. 10. panta 2. punktā minētajos valsts sarakstos, un norāda izmantošanas apvidus un atļaujas vai ierobežojumus atbilstoši 8. , 17. vai 20. pantam. 154 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/28. sēj. 12. pants Pēc novākšanas oficiālās iestādes par visiem no ap- 1. stiprināta reproduktīvā materiāla ieguves avota iegūtiem meža reproduktīvajiem materiāliem izsniedz oriģināla apliecību, kurā norādīta īpašā reģistra atsauce un sniegta attiecīgā VIII pieli- kumā izklāstītā informācija. Ja dalībvalsts nosaka turpmāku veģetatīvo pavairošanu 2. saskaņā ar 13. panta 2. punktu, tiek izsniegta jauna apliecība. Ja samaisīšana notiek saskaņā ar 13. panta 3. punkta a), 3. b), c) vai e) apakšpunktu, dalībvalstis nodrošina, lai būtu identi- ficējamas maisījumu sastāvdaļu reģistra atsauces un lai tiktu izsniegta jauna oriģināla apliecība vai kāds cits dokuments, kas identificē maisījumu. 13. pants 1. Reproduktīvo materiālu visos ražošanas posmos glabā sadalītu pēc atsevišķām apstiprinājuma vienībām. Katru repro- duktīvā materiāla partiju identificē pēc šādiem rādītājiem: a) oriģināla apliecības kods vai numurs; b) botāniskais nosaukums; c) kategorija; d) mērķis; e) meža reproduktīvā materiāla ieguves avota veids; f) reģistra atsauce vai proveniences reģiona identitātes kods; g) “izcelsme zināma” vai “atlasītu” kategoriju meža reproduktī- vajam materiālam vai vajadzības gadījumā citam reproduktī- vajam materiālam – proveniences reģions; h) vajadzības gadījumā– vai materiāla izcelsme ir autohtona vai vietējas izcelsmes, alohtona vai svešas izcelsmes, vai nav zināma; i) sēklu vienību gadījumā– nogatavošanās gads; j) stādāmā materiāla sējeņu vai spraudeņu vecums un veids, neatkarīgi no tā, vai tie ir nogriezti gabali, pārstādīti vai stādīti traukos; k) vai tie ir ģenētiski modificēti. c) apakšpunkta Ciktāl tas nav pretrunā ar šā panta 1. punkta un 6. panta 2. 1. punkta var paredzēt vienas “atlasītas”, “uzlabotas” vai “pārākās” kategorijas apstiprinājuma atsevišķas vienības tālāku veģetatīvo pavai- rošanu. Tādos gadījumos materiāls tiek uzglabāts atsevišķi un kā tāds tiek norādīts. noteikumiem, dalībvalstis b) ja viena proveniences reģiona ietvaros reproduktīvais mate- riāls tiek samaisīts no “izcelsme zināma” kategorijas sēklu avotiem un mežaudzēm, tad jaunā kombinētā partija tiks sertificēta kā “no sēklu avota iegūts reproduktīvais mate- riāls”; c) ja reproduktīvais materiāls, kas iegūts no alohtonas vai svešas izcelsmes reproduktīvā materiāla ieguves avota, tiek samaisīts ar materiālu, kurš iegūts no nezināmas izcelsmes reproduktīvā materiāla ieguves avota, tad šī jaunā kombinētā partija tiks sertificēta kā “nezināmas izcelsmes reproduktī- vais materiāls”; d) ja samaisīšana notiek saskaņā ar a), b) vai c) apakšpunktiem, tad proveniences reģiona identitātes kodu var aizstāt ar 1. punkta f) apakšpunktā minēto reģistra atsauci; e) to, ka samaisa reproduktīvo materiālu, kas iegūts no vienas atsevišķas apstiprinājuma vienības, kura paņemta no dažā- diem nogatavošanās gadiem; f) ja samaisīšana notiek saskaņā ar e) apakšpunktu, tad jāie- reģistrē faktiskie nogatavošanās gadi un katrā gadā iegūtā materiāla proporcija. 14. pants 1. Reproduktīvo materiālu var pārdot vienīgi tādās partijās, kas atbilst 13. pantam un kurām ir pievienota piegādātāja izsniegta etiķete vai kāds cits dokuments (“piegādātāja etiķete vai dokuments”), kurā līdzās 13. pantā paredzētajai informā- cijai ir norādītas šādas ziņas: a) 12. pantā minētās oriģināla apliecības numurs(i) vai atsauce uz otru 12. panta 3. punktā minēto dokumentu; b) piegādātāja nosaukums; c) piegādātais daudzums; d) “pārākās” kategorijas reproduktīvajam materiālam, kura meža reproduktīvā materiāla ieguves avots ir apstiprināts saskaņā ar 4. panta 5. punktu – vārdi “provizoriski apsti- prināts”; e) vai materiāls ir veģetatīvi pavairots. Sēklu gadījumā 1. punktā minētajā piegādātāja etiķetē vai iespēju 2. dokumentā robežās novērtēta pēc starptautiski pieņemtajām metodēm: šāda papildinformācija, kas jānorāda a) tīrība: procentuālā izteiksmē pēc tīro sēklu, citu sēklu un inertā materiāla, ko pārdod kā sēklu partiju, svara; b) tīro sēklu dīgtspēja procentos, vai, ja dīgtspējas noteikšana procentos ir neiespējama vai nav praktiska, dzīvotspēja procentos, kas novērtēta ar konkrētas metodes palīdzību; Ciktāl tas neskar 1. punkta noteikumus, dalībvalstis var 3. paredzēt: c) 1 000 tīru sēklu svars; a) viena proveniences reģiona ietvaros samaisīt reproduktīvo materiālu, kas iegūts no divām vai vairākām “izcelsme zināma” vai “atlasītās” kategorijas apstiprinājuma vienībām; d) dīgtspējīgu sēklu skaits uz kilogramu produkta, ko pārdod kā sēklas, vai arī, ja dīgtspējīgo sēklu skaitu noteikšana ir neiespējama vai to novērtēšana nav praktiska, dzīvotspējīgo sēklu skaits uz kilogramu sēklu. 03/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 155 Lai pašreizējās sezonas sēklas būtu ātri pieejamas, neievē- 3. to, ka 2. punkta b) apakšpunktā noteiktās dīgtspējas rojot pārbaude vēl nav pabeigta, dalībvalstis var dot atļauju pārdošanai pirmajam pircējam. Piegādātājs pēc iespējas ātrāk norāda, vai ir ievēroti 2. punkta b) un d) apakšpunktā izklās- tītie nosacījumi. 4. Nelielu sēklu daudzumu gadījumā 2. punkta b) un d) apakšpunktā noteiktās prasības netiek ievērotas. Daudzumus un nosacījumus var noteikt saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto kārtību. 5. Populus spp. gadījumā stādu daļas var pārdot tikai tad, ja piegādātāja etiķetē vai dokumentā ir norādīts EK klasifikācijas numurs saskaņā ar C daļas VII pielikuma 2. b punktu. 6. Ja attiecībā uz jebkuru meža reproduktīvā materiāla kate- goriju tiek lietota krāsaina etiķete vai dokuments, “izcelsme zināma” meža reproduktīvā materiāla gadījumā piegādātāja etiķete vai dokuments ir dzeltenā krāsā, “atlasītā” meža repro- duktīvā materiāla gadījumā – zaļā krāsā, “uzlabotā” meža repro- duktīvā materiāla gadījumā – rozā krāsā un “pārākā” meža reproduktīvā materiāla gadījumā – zilā krāsā. 7. Gadījumā, ja meža reproduktīvais materiāls ir iegūts no ieguves avota, kas sastāv no ģenētiski modificēta organisma, tas ir skaidri norādīts jebkurā etiķetē vai oficiālā vai kādā citā sēklu partijas dokumentā. 15. pants Sēklu vienības pārdod vienīgi aizzīmogotos iepakojumos. Izmanto tādu aizzīmogošanas ierīci, ko vairs nevar izmantot, ja iepakojums ir atvērts. Sīki noteikumi 2. punkta piemērošanai 4. tiek izstrādāti saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru ne vēlāk kā līdz 2002. gada 30. jūnijam. 5. Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi šīs direk- tīvas noteikumu ievērošanai, veicot piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu meža reproduktīvā materiāla oficiālu kontroli ražošanas laikā saistībā ar tirdzniecību un nolūkā pārdot. Komisijas eksperti sadarbībā ar dalībvalstu oficiālajām 6. iestādēm veic pārbaudes uz vietas, ciktāl tas ir vajadzīgs vienotai šīs direktīvas piemērošanai. Jo sevišķi viņi pārbauda, vai meža šīs direktīvas prasībām. Dalībvalsts, kuras teritorijā tiek veikta pārbaude, sniedz ekspertiem visu palīdzību, kas vajadzīga viņu pienākumu veikšanai. Komisija informē dalībvalstis par veikto pārbaužu rezultātiem. reproduktīvais materiāls atbilst 17. pants Dalībvalstis nodrošina, 1. lai reproduktīvais materiāls, kas tiek laists tirgū saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, netiktu pakļauts nekādiem tirdzniecības ierobežojumiem tā īpašību, pārbaudes un inspekcijas prasību, marķēšanas un iepakojumu noslēgšanas dēļ, izņemot šajā direktīvā izklāstītās prasības. Pēc iesnieguma 2. ievērojot iesniegšanas 26. panta 3. punktā minēto procedūru, var aizliegt pārdot galalietotājam norādīto reproduktīvo materiālu, lai to sētu vai stādītu visā teritorijā vai tās daļā. dalībvalsts, 16. pants Šāda atļauja tiek izsniegta tikai tad, ja ir pamats uzskatīt: to oficiāli Dalībvalstis ar izveidotas vai apstiprinātas 1. kontroles sistēmas palīdzību garantē, ka no atsevišķām apstip- rinājuma vienībām vai partijām iegūto reproduktīvo materiālu joprojām iespējams skaidri identificēt visu laiku kopš savāk- šanas brīža līdz piegādei galalietotājam. Regulāri tiek veiktas reģistrēto piegādātāju oficiālas pārbaudes. 2. Dalībvalstis garantē, ka attiecīgās oficiālās iestādes admi- nistratīvā veidā palīdz cita citai iegūt attiecīgo informāciju, kas vajadzīga, jo sevišķi gadījumos, ja meža reproduktīvo materiālu pārvieto no vienas dalībvalsts uz citu. lai nodrošinātu pienācīgu šīs direktīvas izpildi, 3. Piegādātāji oficiālajām iestādēm iesniedz ierakstus, kuros ietverta sīka informācija par visiem aizturētajiem un pārdota- jiem sūtījumiem. a) ka minētā reproduktīvā materiāla izmantošana, ievērojot tā fenotipiskās ietekmē mežsaimniecību, vidi, ģenētiskos resursus vai bioloģisko dažādību visā dalībvalstī vai tās daļā, par pamatu ņemot: īpašības, negatīvi ģenētiskās vai — pierādījumus, kas saistīti ar proveniences reģionu vai materiāla izcelsmi, vai — izmēģinājumu vai zinātniskā pētījuma rezultātus, kas veikti attiecīgajās vietās Kopienā vai ārpus tās; b) pamatojoties uz izmēģinājumu, zinātniskā pētījuma rezultā- tiem vai rezultātiem, kas iegūti mežsaimniecības praksē attiecībā uz stādāmā materiāla izdzīvošanu un attīstību morfoloģisko vai fizioloģisko īpašību ziņā, minētā meža reproduktīvā materiāla lietošanai, ievērojot tā īpašības, būtu negatīva ietekme uz mežsaimniecību, vidi, ģenētiskajiem resursiem vai bioloģisko dažādību visā dalībvalstī vai tās daļā. 156 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/28. sēj. Sīkus noteikumus 2. punkta piemērošanai 3. saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto procedūru. izstrādā 20. pants 4. Ciktāl tas nav pretrunā ar 1. punktu, dalībvalstis, kuras attiecībā uz “izcelsme zināma” kategorijas meža reproduktīvo materiālu ir īstenojušas 8. pantu, var aizliegt šāda materiāla pārdošanu galalietotājam. Pēc kādas dalībvalsts iesnieguma Komisija saskaņā ar 26. panta 3. punktā paredzēto procedūru, pilnībā vai daļēji var atbrīvot dalībvalsti no šīs direktīvas noteikumiem attiecībā uz dažām koku sugām, kuras nav svarīgas mežsaimniecībai šajā dalīb- valstī, ar nosacījumu, ka tas nav pretrunā ar 17. panta 1. punkta noteikumiem. 18. pants 21. pants Lai novērstu īslaicīgas grūtības tāda reproduktīvā mate- 1. riāla, kurš atbilst šīs direktīvas prasībām, piegādē galalietotājam, ja šādas grūtības rodas vienā vai vairākās dalībvalstīs un tās nevar pārvarēt Kopienā, Komisija pēc vismaz vienas skartās dalībvalsts lūguma saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru vienai vai vairākām dalībvalstīm dod atļauju uz laiku, ko nosaka Komisija, apstiprināt tirdzniecībai tādu vienas vai vairāku sugu reproduktīvo materiālu, kas atbilst mazāk stin- grām prasībām. Ja veic šādu darbību, 14. panta 1. punktā paredzētajā piegādā- tāja etiķetē vai dokumentā norāda, ka attiecīgais materiāls atbilst mazāk stingrām prasībām. Meklējot labākus alternatīvos variantus dažiem šajā direktīvā iz- klāstītajiem noteikumiem, var izlemt Kopienas līmenī organizēt īslaicīgus īpašajos nosacījumos minētos pagaidu eksperimentus saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto procedūru. Eksperimenta ilgums nepārsniedz septiņus gadus. Šādu eksperimentu kontekstā dalībvalstis var atbrīvot no dažām šajā direktīvā paredzētajām saistībām. Šādas atbrīvošanas apjomu nosaka, atsaucoties uz noteikumiem, uz kuriem to attiecina. 22. pants Sīkus noteikumus 1. punkta piemērošanai 2. saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru. izstrādā Vajadzības gadījumā meža reproduktīvais materiāls atbilst attie- cīgajiem Direktīvā 77/93/EEK izklāstītajiem stādu veselības nosacījumiem. 19. pants 23. pants 1. Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu nosaka, vai meža reproduktīvais materiāls, kas iegūts kādā trešā valstī, sniedz tādu pašu garantiju attiecībā uz tā ieguves avota apstiprināšanu un ražošanas pasākumu veikšanu, kāds ir meža reproduktīvajam materiālam, kas iegūts Kopienā un atbilst šīs direktīvas noteikumiem. Grozījumus, kas jāizdara pielikumos, ņemot vērā zinātnes vai tehnikas attīstību, pieņem saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto procedūru. 24. pants Līdztekus 1. punktā minētajiem jautājumiem Padome ieguves avota tā proveniences reģionu, kuru 2. nosaka tā meža reproduktīvā materiāla sugas, veidu un kategorijas, kā arī saskaņā ar 1. punktu drīkst pārdot Kopienā. Šīs direktīvas ieviešanai nepieciešamos pasākumus, kas attiecas uz turpmāk minētajiem pantiem, pieņem saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto reglamentējošo procedūru. — 2. , 10. , 14. , 16. , 18. , 27. pants. 3. Līdz brīdim, kad Padome ir pieņēmusi 1. punktā minēto lēmumu, dalībvalstis saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto procedūru var pieņemt šādus lēmumus. Šāda atļauja ir vērsta uz to, lai nodrošinātu, ka importējamais materiāls visos aspektos piedāvā ekvivalentas garantijas meža reproduktīvajam materiālam, kas saskaņā ar šo direktīvu ražots Kopienā. Šādam importētajam materiālam pievieno izcelsmes valsts izdotu oriģi- nāla apliecību vai oficiālu apliecību un ierakstus, kuros ietverta sīka informācija par eksportējamajiem sūtījumiem, kurus trešajā valstī nodrošina piegādātājs. 25. pants Šīs direktīvas ieviešanai nepieciešamos pasākumus, kas attiecas uz turpmāk minētajiem pantiem, pieņem saskaņā ar 26. panta 3. punktā minēto reglamentējošo procedūru. — 3. , 4. , 5. , 6. , 17. , 19. , 20. , 21. un 23. pants. 03/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 157 26. pants 28. pants Komisijai palīdz Pastāvīgā sēklu komiteja (turpmāk tekstā 1. “Komiteja”). Ja 2. 1999/468/EK 4. un 7. pantu. atsauce uz ir šo punktu, piemēro Lēmuma Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laika posms ir viens mēnesis. Ja 3. 1999/468/EK 5. un 7. pantu. atsauce uz ir šo punktu, piemēro Lēmuma Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais laika posms ir trīs mēneši. 4. Komiteja pieņem savu reglamentu. Dalībvalstis pieņem normatīvus un administratīvus aktus, janvāra izpildītu šīs direk- 1. kas vajadzīgi, lai no 2003. gada 1. tīvas prasības. Tās par to tūlīt informē Komisiju. Ja dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces. 2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos savu norma- tīvo aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, kuru reglamentē šī direktīva. Dalībvalstis drīkst pārdot 3. janvārim uzkrāto meža reproduktīvo materiālu līdz pilnīgai izpārdošanai. līdz 2003. gada 1. 27. pants 29. pants Pārejas periodā, kas no 2003. gada 1. 1. janvāra nepār- sniedz 10 gadus, dalībvalstis nolūkā apstiprināt meža reproduk- tīvā materiāla ieguves avotu, lai ražotu pārāko meža reproduk- tīvo materiālu, uz kuru agrāk neattiecās Direktīva 66/404/EEK, drīkst izmantot tādu salīdzināmo pārbaužu rezultātus, kas neat- bilst V pielikumā minētajām prasībām. Ar šo no 2003. gada 1. un Direktīvu 71/161/EEK. janvāra atceļ Direktīvu 66/404/EEK Direktīva 66/404/EEK neattiecas uz Somijas Republiku un Zviedrijas Karalisti, bet Direktīva 71/161/EEK neattiecas uz Somijas Republiku. Šādas pārbaudes ir uzsāktas līdz 2003. gada 1. janvārim un tajās jāparāda, ka no meža reproduktīvā materiāla ieguves avota iegūtais materiāls ir pārāks. Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās jālasa saskaņā ar IX pielikumā doto korelācijas tabulu. Pārejas periodā, kas no 2003. gada 1. 2. janvāra nepār- sniedz 10 gadus, dalībvalstis nolūkā apstiprināt meža reproduk- tīvā materiāla ieguves avotu, lai ražotu pārāko visu sugu un mākslīgo hibrīdu reproduktīvo materiālu, uz kuru attiecas šī direktīva, drīkst izmantot tādu ģenētiskā novērtējuma pārbaužu rezultātus, kas neatbilst V pielikumā minētajām prasībām. Šādas pārbaudes ir uzsāktas līdz 2003. gada 1. janvārim un tajās jāparāda, ka no meža reproduktīvā materiāla ieguves avota iegūtais materiāls ir pārāks. Jaunu sugu un mākslīgo hibrīdu gadījumā, kurus vēlāk I pielikumā, 1. un 2. punktā minēto pārejas iekļaut ar 26. panta 2. punktā minētā 3. var periodu nosaka saskaņā procedūru. Dalībvalstis 4. saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru salīdzinošo pārbaužu un ģenētiskā novērtējuma pārbaužu rezultātus var izmantot pēc pārejas perioda beigām. 30. pants Šī direktīva stājas spēkā tajā dienā, kad tā publicēta Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 31. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, 1999. gada 22. decembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs K. HEMILÄ 158 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/28. sēj. I PIELIKUMS KOKU SUGU UN MĀKSLĪGO HIBRĪDU SARAKSTS Abies alba Mill. Abies cephalonica Loud. Abies grandis Lindl. Abies pinsapo Boiss. Acer platanoides L. Acer pseudoplatanus L. Alnus glutinosa Gaertn. Alnus incana Moench. Betula pendula Roth. Betula pubescens Ehrh. Carpinus betulus L. Castanea sativa Mill. Cedrus atlantica Carr. Cedrus libani A. Richard Fagus sylvatica L. Fraxinus angustifolia Vahl. Fraxinus excelsior L. Larix decidua Mill. Larix x eurolepis Henry Larix kaempferi Carr. Larix sibirica Ledeb. Picea abies Karst. Picea sitchensis Carr. Pinus brutia Ten. Pinus canariensis C. Smith Pinus cembra L. Pinus contorta Loud. Pinus halepensis Mill. Pinus leucodermis Antoine Pinus nigra Arnold Pinus pinaster Ait. Pinus pinea L. Pinus radiata D. Don Pinus sylvestris L. Populus spp. un starp šīm sugām atrodamie mākslīgie hibrīdi Prunus avium L. Pseudotsuga menziesii Franco Quercus cerris L. Quercus ilex L. Quercus petraea Liebl. Quercus pubescens Willd. Quercus robur L. Quercus rubra L. Quercus suber L. Robinia pseudoacacia L. Tilia cordata Mill. Tilia platyphyllos Scop. 03/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 159 II PIELIKUMS MINIMĀLĀS PRASĪBAS REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA IEGUVES AVOTA APSTIPRINĀŠANAI, KAS PAREDZĒTS TĀ REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA RAŽOŠANAI, KURŠ SERTIFICĒJAMS KĀ “IZCELSME ZINĀMA” 1. Meža reproduktīvā materiāla ieguves avots ir sēklu avots vai mežaudze, kas atrodas vienā proveniences reģionā. Katrā atsevišķā gadījumā dalībvalsts pati izlemj, vai ir vajadzīga oficiāla pārbaude, izņemot gadījumu, kad oficiāla pārbaude jāveic, ja materiāls ir paredzēts konkrētam mežsaimniecības nolūkam. 2. Sēklu avots vai mežaudze atbilst dalībvalstu noteiktajiem kritērijiem. 3. — Jānorāda proveniences reģions, atrašanās vieta un augstums vai vietas(vietu), kur reproduktīvais materiāls ir savākts, augstuma diapazons. — Jānorāda, vai meža reproduktīvā materiāla ieguves avots ir: a) autohtons vai alohtons, vai arī tā izcelsme ir nezināma, vai b) tas ir vietējas vai svešas izcelsmes, vai arī tā izcelsme ir nezināma. Alohtonas vai svešas izcelsmes ieguves avota gadījumā, ja ir zināms, jānorāda izcelsme. 160 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/28. sēj. III PIELIKUMS MINIMĀLĀS PRASĪBAS REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA IEGUVES AVOTA APSTIPRINĀŠANAI, KAS PAREDZĒTS TĀ REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA RAŽOŠANAI, KURŠ SERTIFICĒJAMS KĀ “ATLASĪTS” Vispārīgs raksturojums: Mežaudze tiks novērtēta pēc konkrētā norādītā mērķa, kuram reproduktīvais materiāls ir paredzēts, un prasības 1-10 tiks pienācīgi novērtētas atkarībā no konkrētā mērķa. Dalībvalsts nosaka atlases kritērijus un valsts reģistrā norāda mērķi. 1. 2. 3. Izcelsme: Ar vēsturiskā pierādījuma palīdzību vai kādā citā pienācīgā veidā jānosaka, vai mežaudze ir autoh- tona/vietējas izcelsmes, alohtona/svešas izcelsmes vai izcelsme ir nezināma un, ja ir zināms, jānorāda izcelsme alohtonam/svešas izcelsmes reproduktīvā materiāla ieguves avotam. Izolācija: Mežaudzēm jāatrodas pietiekamā attālumā no sliktas kvalitātes tās pašas sugas mežaudzēm vai no tās attiecīgās sugas vai šķirnes mežaudzēm, kuras var veidot hibrīdus ar attiecīgo sugu. Īpaša uzmanība šai prasībai jāpievērš tad, ja mežaudzes, kas ietver autohtonās/vietējas izcelsmes mežaudzes, ir alohtonas/svešas izcelsmes mežaudzes vai to izcelsme ir nezināma. Populācijas derīgais lielums: Mežaudzēs jābūt vienai vai vairākām koku grupām, kuras ir labi sadalītas un lai nodrošinātu pienācīgu svešapputi. Lai novērstu nelabvēlīgu tuvradniecisku pietiekami daudzskaitlīgas, krustošanos, atlasītās mežaudzes veido pietiekams skaits un blīvums dotajā platībā izvietotu atsevišķu koku. 4. Vecums un attīstība: mežaudzes veido tāda vecuma vai attīstības stadijas koki, lai skaidri varētu novērtēt attie- cīgai atlasei paredzētos kritērijus. 5. Vienveidība: Mežaudzēs ir vērojamas normālas individuālas novirzes no morfoloģiskajām īpašībām. Vajadzības gadījumā mazvērtīgākie koki ir jāizcērt. 6. Spēja pielāgoties: Spējai pielāgoties ekoloģiskajiem apstākļiem, kuri valda proveniences reģionā, ir jābūt acīm- redzamiem. 7. Veselība un rezistence: Mežaudzēs esošajiem kokiem jābūt brīviem no kaitīgiem organismiem un jādemonstrē rezistence pret nelabvēlīgajiem klimatiskajiem un vietas apstākļiem, izņemot bojājumus piesārņojuma dēļ vietā, kurā tie aug. 8. Apjoma iegūšana: Atlasīto mežaudžu apstiprināšanai iegūtajam koksnes apjomam jābūt lielākam par apjomu, kas pieņemts līdzīgos ekoloģiskajos un apsaimniekošanas apstākļos. 9. Koksnes kvalitāte: Jāņem vērā koksnes kvalitāte, un dažos gadījumos tas var būt būtisks kritērijs. 10. Forma vai audzes izskats: Mežaudzēs esošajiem kokiem jāuzrāda sevišķi labas morfoloģiskās iezīmes, jo īpaši labvēlīgu zaru veidošanos, mazo zaru izmēru un dabisko attiecībā uz stumbra taisnumu un resnumu, apgriešanu. Turklāt koku ar dubultgalotni un greizšķiedrainu koku proporcijai vajadzētu būt zemai. 03/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 161 IV PIELIKUMS MINIMĀLĀS PRASĪBAS MEŽA REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA IEGUVES AVOTA APSTIPRINĀŠANAI, KAS PAREDZĒTS TĀ REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA RAŽOŠANAI, KURŠ SERTIFICĒJAMS KĀ “UZLABOTS” 1. Sēklu ieguves plantācijas a) Oficiālajai iestādei jāapstiprina un jāreģistrē sēklu ieguves plantāciju veids, mērķis, krustošanās izkārtojums un lauka formāts, sastāvdaļas, izolācija, atrašanās vieta un jebkuras izmaiņas. b) Sastāvdaļu klonus vai dzimtes atlasa pēc to izcilajām īpašībām, un īpašu uzmanību pievērš III pielikuma 4. , 6. , 7. , 8. , 9. un 10. prasībai. c) Sastāvdaļu klonus vai dzimtes stāda vai tiek stādītas saskaņā ar plānu, kuru ir apstiprinājusi oficiālā iestāde un kurš izveidots tā, lai varētu identificēt ikvienu sastāvdaļu. d) Sēklu ieguves plantācijās veikto retināšanu nosaka kopā ar atlases kritērijiem, kurus piemēro šādai retināšanai, un reģistrē oficiālajā iestādē. e) Sēklu ieguves plantācijas apsaimnieko un sēklas novāc tā, lai tiktu sasniegti ieguves plantāciju mērķi. Gadījumā, ja sēklu ieguves plantācija ir paredzēta mākslīgā hibrīda ražošanai, meža reproduktīvajā materiālā esošo hibrīdu skaits procentos jānosaka ar pārbaudes testa palīdzību. 2. Dzimtes (dzimtu) vecāki a) Vecākus atlasa pēc to izcilajām īpašībām, un īpašu uzmanību pievērš III pielikuma 4. , 6. , 7. , 8. , 9. un 10. prasībai, vai arī atlasa pēc to kombinēšanas spējas. b) Oficiālajai iestādei jāapstiprina un jāreģistrē dzimtu (dzimtu) vecāku mērķis, krustošanās izkārtojums un appu- teksnēšanas sistēma, sastāvdaļas, izolācija, atrašanās vieta un jebkuras nozīmīgas izmaiņas. c) Oficiālajai iestādei jāapstiprina un jāreģistrē maisījumā esošo vecāku identitāte, skaits un proporcija. d) Gadījumā, ja vecāki ir paredzēti mākslīgā hibrīda ražošanai, meža reproduktīvajā materiālā esošo hibrīdu skaits procentos jānosaka ar pārbaudes testa palīdzību. 3. Kloni a) Klonus identificē pēc atšķirīgām īpašībām, kuras oficiālā iestāde ir apstiprinājusi un reģistrējusi. b) Atsevišķu klonu vērtību nosaka pēc pieredzes vai pēc pietiekami ilgiem eksperimentiem. c) Ortetus, ko izmanto klonu ražošanai, atlasa pēc to izcilajām īpašībām, un īpašu uzmanību pievērš III pielikuma 4. , 6. , 7. , 8. , 9. un 10. prasībai. d) Dalībvalsts ierobežo apstiprinājumu līdz maksimālajam gadu skaitam vai līdz maksimālajam saražotajam ramešu skaitam. 4. Klona maisījumi a) Klona maisījums atbilst 3. punkta a) apakšpunkta, 3. punkta b) apakšpunkta un 3. punkta c) apakšpunkta prasībām. b) Oficiālajai iestādei jāapstiprina un jāreģistrē maisījuma sastāvdaļu klonu identitāte, skaits un proporcija, atlases metode un stādāmais materiāls. Katrā maisījumā jānodrošina pietiekama ģenētiskā dažādība. c) Dalībvalsts ierobežo apstiprinājumu līdz maksimālajam gadu skaitam vai līdz maksimālajam saražotajam ramešu skaitam. 162 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/28. sēj. MINIMĀLĀS PRASĪBAS MEŽA REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA IEGUVES AVOTA APSTIPRINĀŠANAI, KAS PAREDZĒTS TĀ REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA RAŽOŠANAI, KURŠ SERTIFICĒJAMS KĀ “PĀRĀKS” V PIELIKUMS 1. VISĀM PĀRBAUDĒM IZVIRZĪTĀS PRASĪBAS a) Vispārējais raksturojums Meža reproduktīvā materiāla ieguves avotam jāatbilst attiecīgajām III vai IV pielikuma prasībām. Pārbaudes, kuras izveidotas meža reproduktīvā materiāla ieguves avota apstiprināšanai, ir jāsagatavo, jānosaka, jāvada un to rezultāti jātulko saskaņā ar starptautiski atzītām procedūrām. Salīdzinošajām pārbaudēm pārbaudā- mais meža reproduktīvais materiāls ir jāsalīdzina ar vienu vai vēlams vairākiem atsevišķi apstiprinātiem vai iepriekš izvēlētiem standartiem. b) Pārbaudāmās īpašības i) Pārbaudes ir jāsastāda tā, lai novērtētu konkrētās īpašības un tās jānorāda katrā pārbaudē. ii) Novērtē pielāgošanos, augšanu, biotiskos un abiotiskos nozīmības faktorus. Turklāt citas īpašības, ko, saistībā ar paredzēto īpašo mērķi uzskata par nozīmīgām, novērtē saistībā ar tā reģiona ekoloģiskajiem apstākļiem, kurā pārbaude tiek veikta. c) Dokumentācija Ierakstos jāiereģistrē pārbaudes vietas, tai skaitā atrašanās vieta, klimats, augsne, iepriekšējā izmantošana, izvei- došana, apsaimniekošana un jebkurš kaitējums abiotisko/biotisko faktoru dēļ un jānodrošina to pieejamība ofici- ālajai iestādei. Oficiālajā iestādē ir jāiereģistrē materiāla vecums un rezultāti novērtēšanas brīdī. d) Pārbaužu izveide i) Ikvienu meža reproduktīvā materiāla paraugu audzē, stāda un apsaimnieko identiski tam, cik to atļauj stādāmā materiāla paraugi. ii) Katrs eksperiments ir statistiski jānoformē, norādot pietiekamu skaitu koku, lai varētu novērtēt katras pārbau- dāmās sastāvdaļas individuālās īpašības. e) Rezultātu analīze un derīgums i) Eksperimentos iegūtie dati ir jāizanalizē, izmantojot starptautiski atzītas statistiskās metodes un par katru pārbaudāmo īpašību iegūtos rezultātus. ii) Pārbaudē lietotā metodoloģija un sīki iegūtie rezultāti ir brīvi pieejami. iii) Jāsniedz arī paziņojums par piedāvāto iespējamās pielāgošanas reģionu valstī, kurā pārbaude tika veikta, un par īpašībām, kuras varētu ierobežot tā lietderīgumu. iv) Ja pārbaužu laikā pierāda, ka reproduktīvajam materiālam nav vismaz: — meža reproduktīvā materiāla ieguves avota īpašības vai — tāda meža reproduktīvā materiāla ieguves avota īpašības, kuram ir līdzīga rezistence pret saimnieciski nozīmīgiem kaitīgajiem organismiem,tas šādu reproduktīvo materiālu izslēdz. 2. REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA IEGUVES AVOTA SASTĀVDAĻU ĢENĒTISKĀS NOVĒRTĒŠANAS PRASĪBAS a) Var ģenētiski novērtēt šāda meža reproduktīvā materiāla ieguves avota sastāvdaļas: sēklu ieguves plantācijas, dzimtes (dzimtu) vecākus, klonus un klona maisījumus. b) Dokumentācija Meža reproduktīvā materiāla ieguves avota apstiprināšanai ir vajadzīga šāda papilddokumentācija: i) novērtēto sastāvdaļu identitāte, izcelsme un ģenealoģija; ii) krustošanās izkārtojums, ko lieto, lai saražotu reproduktīvo materiālu, kuru izmanto novērtējuma pārbaudēs. c) Pārbaudes procedūras Ir jāievēro šādas prasības: i) katras sastāvdaļas ģenētiskā vērtība jānovērtē divās vai vairākās novērtējuma pārbaužu vietās, turklāt vismaz viena jāveic vidē, kas saistīta ar piedāvāto reproduktīvā materiāla izmantojumu; ii) pārdošanai paredzētā reproduktīvā materiāla novērtēto pārsvaru aprēķina, par pamatojoties uz šīs ģenētiskās vērtības un konkrēto krustošanas izkārtojumu; iii) oficiālajai iestādei jāapstiprina novērtēšanas pārbaudes un ģenētiskie aprēķini. 03/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 163 d) Interpretācija i) Reproduktīvā materiāla novērtēto pārākumu aprēķina, izmantojot salīdzināmo populāciju par katru īpašību vai to kopumu. ii) Jānorāda, vai reproduktīvā materiāla novērtētā ģenētiskā vērtība ir zemāka par jebkuras nozīmīgas īpašības salī- dzināmo populāciju. 3. REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA SALĪDZINĀMAJAI PĀRBAUDEI IZVIRZĪTĀS PRASĪBAS a) Reproduktīvā materiāla paraugu noņemšana i) Reproduktīvā materiāla paraugam salīdzināmās pārbaudes veikšanai patiesi paraugam, kas iegūts no apstiprināmā reproduktīvā materiāla ieguves avota. jābūt reproduktīvā materiāla ii) Pārošanās ceļā pavairots reproduktīvais materiāls salīdzināmās pārbaudes veikšanai: — ir novākts bagātīgas ziedēšanas un augļu/sēklu labas audzēšanas gados; var izmantot mākslīgo apputeksnē- šanu; — ir novākts ar tādu metožu palīdzību, kas nodrošina raksturīgus iegūtos paraugus. b) Standarti i) Informācijai par salīdzināmiem mērķiem izmantoto standartu ievērošanu pārbaudēs iespēju robežās jābūt pietiekami ilgu laiku zināmai reģionā, kurā jāveic pārbaude. Principā standarti ir materiāls, kas ir bijis lietde- rīgs mežsaimniecībā pārbaudes uzsākšanas brīdī un ekoloģiskajos apstākļos, kādos tas tiek piedāvāts materiāla sertificēšanai. Tie iespēju robežās jānosaka, izmantojot mežaudzes, kuras atlasītas saskaņā ar III pielikuma kritērijiem vai no meža reproduktīvā materiāla ieguves avota, kas oficiāli apstiprināts pārbaudāmā materiāla ražošanai. ii) Mākslīgo hibrīdu salīdzināmās pārbaudes veikšanai standartiem, ja iespējams, jāpievieno abas vecāku sugas. iii) Ja vien iespējams, jāizmanto vairāki standarti. Ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams, standartus var aizstāt ar vispiemērotāko pārbaudāmo materiālu vai ar pārbaudāmo sastāvdaļu līdzekli. iv) Vienus un tos pašus standartus visās pārbaudēs izmanto, cik vien plašā diapazonā iespējams. c) Interpretācija i) Jāparāda vismaz vienas nozīmīgas īpašības statistiski nozīmīgs pārākums salīdzinājumā ar šiem standartiem. ii) Skaidri jānorāda, vai ir tādas ekonomiskās vai vides nozīmības īpašības, kuras uzrāda būtiski zemākus stan- dartu rezultātus, un to ietekme jākompensē ar labvēlīgām īpašībām. 4. NOSACĪTĀ APSTIPRINĀŠANA Pamatojums nosacītai apstiprināšanai var būt jaunu izmēģinājumu provizoriska novērtēšana. Pretenzijas par pārā- kumu, kas balstās uz agrīno novērtējumu, ir atkārtoti jāpārbauda ne retāk kā reizi desmit gados. 5. AGRĪNAS PĀRBAUDES Oficiālā iestāde var pieņemt sēklaudzētavā, siltumnīcā un laboratorijā veiktās pārbaudes nosacītai apstiprināšanai vai galīgai apstiprināšanai, ja iespējams parādīt, ka pastāv cieša korelācija starp izmērīto iezīmi un īpašībām, kuras parasti novērtē meža pārbaudēs. Attiecībā uz citām pārbaudāmajām īpašībām jāievēro 3. punktā izklāstītās prasības. 164 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/28. sēj. KATEGORIJAS, PĒC KĀDĀM VAR PĀRDOT NO DAŽĀDA VEIDA IEGUVES AVOTIEM IEGŪTU REPRO- DUKTĪVO MATERIĀLU VI PIELIKUMS Reproduktīvā materiāla ieguves avota veids Sēklu avots Mežaudze Sēklu ieguves plantācija Dzimtes (dzimtu) vecāki Klons Klona maisījums Meža reproduktīvā materiāla kategorija (Etiķetes krāsa, ja lieto krāsaino etiķeti vai dokumentu) Izcelsme zināma (dzeltena) x x Atlasīta (zaļa) Uzlabota (roza) Pārākā (zila) x x x x x x x x x x 03/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 165 VII PIELIKUMS A DAĻA Prasības, kuras jāievēro attiecībā uz I pielikumā uzskaitīto sugu augļu un sēklu partijām 1. I pielikumā uzskaitīto sugu augļu un sēklu partijas nedrīkst pārdot, ja vien augļu vai sēklu partijas minimālais sugas tīrības līmenis ir 99 %. 2. Neatkarīgi no 1. punkta noteikumiem I pielikumā minēto cieši saistīto sugu gadījumā, izņemot mākslīgos hibrīdus, jānorāda augļu vai sēklu partijas sugas tīrība, ja tā nesasniedz 99 %. Prasības, kādām jāatbilst I pielikumā uzskaitīto sugu un mākslīgo hibrīdu stādu daļām B DAĻA I pielikumā uzskaitīto sugu un mākslīgo hibrīdu stādu daļām ir laba tirdznieciskā kvalitāte. Labu tirdzniecisko kvalitāti nosaka pēc vispārējām īpašībām, veselības un pienācīgā lieluma. Populusspp. gadījumā var norādīt, ka ir ievērotas C daļā izklāstītās papildprasības. Prasības to Populusspp. ārējās kvalitātes standartiem, kas pavairoti ar stumbra spraudeņiem vai dzinumiem C DAĻA 1. Stumbra spraudeņi a) Stumbra spraudeņi nav uzskatāmi par labas tirdznieciskās kvalitātes materiālu, ja trūkst jebkurš no šiem: i) to koksne ir vairāk nekā divus gadus veca; ii) tām ir mazāk par diviem labi veidotiem pumpuriem; iii) tos ir skārusi nekroze vai ir redzami kaitīgu organismu radīti bojājumi; iv) tiem ir izžūšanas, pārkāršanas, pelējuma vai pūšanas pazīmes. b) Stumbra spraudeņu minimālie izmēri: — minimālais garums: 20 cm, — minimālais augšējais diametrs: 1. klase/EK: 8 mm 2. klase/EK: 10 mm. 2. Dzinumi a) Dzinumi nav uzskatāmi par labas tirdznieciskās kvalitātes materiālu, ja pastāv jebkurš no šādiem defektiem: — to koksne ir vairāk nekā trīs gadus veca, — tiem ir mazāk par pieciem labi veidotiem pumpuriem, — tos ir skārusi nekroze vai ir redzami kaitīgu organismu radīti bojājumi, — tiem ir izžūšanas, pārkāršanas, pelējuma vai pūšanas pazīmes, — tiem ir bojājumi, kas nav izretināšanas rezultātā radušies iegriezumi, — tiem ir daudzžuburaini stumbri, — tiem ir milzīgs stumbra izliekums. b) Dzinumu lieluma klases Šķira Minimālais diametrspa vidu (mm) Minimālais augstums (m) Ārpus Vidusjūras esošie reģioni N1 N2 Vidusjūras reģioni S1 S2 6 15 25 30 1,5 3,00 3,00 4,00 166 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/28. sēj. Prasības, kādām jāatbilst I pielikumā uzskaitīto sugu un mākslīgo hibrīdu stādāmajam materiālam D DAĻA Stādāmajam materiālam jābūt labai tirdznieciskai kvalitātei. Labu tirdzniecisko kvalitāti nosaka pēc vispārējām īpašībām, veselības, dzīvotspējas un fizioloģiskās kvalitātes. E DAĻA Prasības, kādām jāatbilst stādāmajam materiālam, kuru paredzēts pārdot galalietotājam reģionos ar Vidusjūras klimatu Stādāmo materiālu pārdod tikai tad, ja 95 % no katras partijas ir laba tirdznieciskā kvalitāte. 1. Stādāmais materiāls nav uzskatāms par labas tirdznieciskās kvalitātes materiālu, ja pastāv jebkurš no šiem: a) bojājumi, kas nav izretināšanas rezultātā radušies iegriezumi, vai bojājumi, kas radušies pacelšanas izraisītā kaitē- juma dēļ; b) tādu pumpuru trūkums, kas vēlāk varētu veidot galveno dzinumu; d) daudzžuburains stumbrs; d) deformēta sakņu sistēma; e) izžūšanas, pārkāršanas, pelēšanas, pūšanas vai kādu citu kaitīgu organismu pazīmes; f) stādi nav labi līdzsvaroti. 2. Stādu lielums Sugas Maksimālais vecums (gadi) Minimālais augstums (cm) Minimālais augstums (cm) Maksimālais saknes diametrs (mm) Pinus helepensis Pinus leucodermis Pinus nigra Pinus pinaster Pinus pinea Quercus ilex Quercus suber 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 8 12 8 10 8 10 7 15 10 15 8 15 13 25 40 25 35 15 20 30 45 30 40 30 50 60 2 3 2 3 2 3 2 3 3 4 2 3 3 3. Trauka lielums, ja tāds tiek lietots Sugas Pinus pinaster Pārējās sugas Minimālais trauka tilpums (cm3) 120 200 03/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 167 VIII PIELIKUMS A DAĻA 168 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/28. sēj. B DAĻA 03/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 169 C DAĻA 170 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/28. sēj. IX PIELIKUMS KORELĀCIJAS TABULA A. Direktīva 66/404/EEK Šī direktīva Direktīva 66/404/EEK Šī direktīva 1. pants 3. pants 2. , 16. un 16. b pants 5. , 5. b un 5. d pants – 4. pants – – 5. a pants 6. pants 13. a pants – 8. pants 9. pants 10. pants 11. pants 13. pants 15. pants 14. pants – 1. pants 2. pants 3. pants 4. pants 5. pants 6. pants 7. pants 8. pants 9. pants 10. pants 11. pants 12. pants 13. pants 14. pants 15. pants 16. pants 17. pants 18. pants 19. pants 20. pants – – 16. a pants – – 17. pants 5. e pants 18. pants – – 19. pants 2. pants – I pielikums – II pielikums – – III pielikums (daļa) – B. 21. pants 22. pants 23. pants 24. pants 25. pants 26. pants 27. pants 28. pants 29. pants 30. pants 31. pants I pielikums II pielikums III pielikums IV pielikums V pielikums VI pielikums VII pielikums VIII pielikums IX pielikums Direktīva 71/161/EEK Šī direktīva Direktīva 71/161/EEK Šī direktīva 1. pants 4. pants 3. panta 2. punkts, 16. un 17 pants – – 1. pants 2. pants 3. pants 4. pants 5. pants 5. , 6. panta 1. punkts un 8. pants 6. pants – – – – – – – 10. un 11. pants – 7. pants 8. pants 9. pants 10. pants 11. pants 12. pants 13. pants 14. pants 15. pants 12. pants 14. pants 15. pants – – – – 9. pants – – 18. pants – 19. pants – – 16. pants 17. pants 18. pants 19. pants 20. pants 21. pants 22. pants 23. pants 24. pants 25. pants 26. pants 27. pants 28. pants 29. pants 30. pants 03/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 171 Direktīva 71/161/EEK Šī direktīva Direktīva 71/161/EEK Šī direktīva 20. pants 2. pants – – – 31. pants I pielikums II pielikums III pielikums IV pielikums – – 2. un 3. pielikums – – V pielikums VI pielikums VII pielikums VIII pielikums IX pielikums


title: WRITTEN QUESTION E-2520/99 by Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) to the Commission. New Finnish application concerning egg production aid.

eurovoc_concepts:
Finland
common agricultural policy
control of State aid
egg

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/61 revolving fund set up by law 208/99, its original capital stock is also made up of Community funds and its relations with the public authorities are governed by special agreements not subject to public accounting procedures. Does the Commission not consider that this situation is incompatible with Community law on competi- tion, use of Community funds and state aids, particularly in the light of the considerations set out below? 1. Public funds of Community origin intended to finance business promotion programmes in depressed areas are being used to provide start-up (risk) capital and liquidity flows (finance) for a single (joint stock) company formally belonging to the private sector and not subject to government control. These funds could be used for purposes other than those stipulated with little real prospect of doing anything to assist the local situation they were originally intended to alleviate. Given the vagueness of the role assigned to the (cid:145)Sviluppo Italia(cid:146) company and the impossibility of 2. separating its accounts for activities undertaken in the public interest and its business activities, the company enjoys a dominant position on the market for development services and financial services, while being able to evade public accounting procedures, giving it a privileged position as sole partner, to the detriment of new or existing businesses in the sector. 3. The (cid:145)Sviluppo Italia(cid:146) company has the legal personality of a private firm and thus the capacity to evade the securities and guarantees required of a company subject to public law as regard the organisation its activities (parliamentary control, auditing, public accounting procedures and and performance of recruitment by competitive examination). Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (14 February 2000) Member States are competent to manage resources deriving from structural funds. Therefore, the choice to merge all the State(cid:146)s holdings in a single company, constituted as a joint stock company, is not relevant under Community state aid rules. Article 222 (ex Article 166) of the EC Treaty does not prejudice the rules in Member States governing the system of property ownership. Accordingly the creation, by a Member State, of a holding in the form of joint stock company operating on the market does not constitute, per se, an infringement of Community competition rules. In any case, the commercial activities performed by Sviluppo Italia will be subject to the Community rules on competition and on structural funds. The Commission is not informed as to the involvement of state aid elements in favour of Sviluppo Italia. If information should come to the attention of the Commission, it will examine it and take a decision in this respect. (2000/C 280 E/062) WRITTEN QUESTION E-2520/99 by Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) to the Commission (22 December 1999) Subject: New Finnish application concerning egg production aid In reply to my question No E-1710/99 (1), the Commission explained that Finnish aid for egg production under Article 138 must cease from the new year. It has since come to my notice that the Finnish Government has submitted a new application to allow production aid based on a different article. Can the Commission guarantee that the aid which ceases at the end of the year will not be allowed to be replaced by any other form of government aid? (1) OJ C 203 E, 18. 7. 2000. C 280 E/62 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (26 January 2000) At its meeting of 22 December 1999, in accordance with the provisions of Article 141 of the Act of Accession, the Commission approved a programme of state aids for Finnish farmers covering the period 2000-2003. This programme includes an aid to be granted in respect of laying hens, which is recalculated from the aid allowed by Article 138 of the Act of Accession for eggs up to the end of 1999. The new aid is degressive, with an average annual decrease of 4,5 % from the amount allowed for 1999. The Commission took this decision after careful examination of a report presented by the Finnish authorities which showed that there were serious difficulties remaining for Finnish agriculture resulting from Accession. However, the overall amount of aid approved by the Commission is below that originally requested by Finland. (2000/C 280 E/063) WRITTEN QUESTION E-2521/99 by Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) to the Commission (22 December 1999) Subject: Egg collection and dating In reply to my question No E-1712/99 (1), the Commission explained that Sweden and Finland are allowed an exception to EU rules on egg collection to the effect that collection may take place once a week provided that the eggs are kept in cold storage. Does this exception mean that eggs collected once a week may also be dated 25 days ahead? (1) OJ C 219 E, 1. 8. 2000, p. 18. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (26 January 2000) The common marketing standards for eggs provide that the date of minimum durability ((cid:145)best-before date(cid:146)) must be indicated on large and small packs containing grade A eggs (Article 10(1)e) of Council Regulation (EEC) no 1907/90 of 26 June 1990 on certain marketing standards for eggs) (1). According to Article 16(2) of Commission Regulation (EEC) no 1274/91 of 15 May 1991 (2) implementing Regulation (EEC) No 1907/90 the best-before date corresponds to the sell-by date plus seven days. Regarding the sell-by date, Article 3 of Council Decision 94/371/EC of 20 June 1994 laying down specific public health conditions for the putting on the market of certain types of eggs (3) provides that eggs shall be delivered to the consumer within 21 days after laying. The best-before date is therefore not more than 28 days after laying. (1) OJ L 173, 6. 7. 1990. (2) OJ L 121, 16. 5. 1991. (3) OJ L 168, 2. 7. 1994


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2512/99 υποβολή: Rosa Miguélez Ramos (PSE) προς την Επιτροπή. Σχέδια που επελέγησαν στα πλαίσια του προγράμματος Cultura 2000.

eurovoc_concepts:
EU programme
Spain
cultural policy

text: 1. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 219 E/175 Entvmetajy· dhmioyrgh·uhke oma·da ergasi·aw thw mo·nimhw kthniatrikh·w epitroph·w gia na entopi·sei tiw dyskoli·ew poy antimetvpi·zoyn oi arxe·w kata· thn efarmogh· thw koinotikh·w nomouesi·aw symperilambanome·nhw thw sygke·n- trvshw tvn plhroforiv·n poy aposte·llontai sthn Eyrvpai¤kh· Epitroph· apo· ta kra·th me·lh ba·sei toy a·ruroy 8 thw odhgi·aw. (cid:211)son afora· thn prostasi·a tvn zv·vn kata· th metafora·, h sxetikh· koinotikh· nomouesi·a e·xei synta·ssetai me synekti·mhsh tvn apotelesma·tvn thw episthmonikh·w e·reynaw kai thw praktikh·w empeiri·aw, stoixei·a poy amfo·tera dei·xnoyn o·ti h metafora· tvn zv·vn ei·nai efikth· ea·n syntre·xoyn orisme·new proy¤ poue·seiw. H koinotikh· nomouesi·a sxetika· me thn oruh· metaxei·rish tvn zv·vn apotelei· antikei·meno synexoy·w anauev·rhshw sy·mfvna me tiw ne·ew episthmonike·w gnv·seiw kai thn praktikh· empeiri·a ston en lo·gv tome·a. (cid:211)pvw epishma·nuhke pro·sfata· sto leyko· bibli·o gia thn asfa·leia tvn trofi·mvn poy egkri·uhke stiw 12 Ianoyari·oy 2000, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· apodi·dei prvtarxikh· shmasi·a sto ue·ma thw oruh·w metaxei·rishw tvn zv·vn. (2000/C 219 E/223) GRAPTH ERVTHSH E-2512/99 ypobolh·: Rosa Miguélez Ramos (PSE) prow thn Epitroph· (22 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Sxe·dia poy epele·ghsan sta plai·sia toy progra·mmatow Cultura 2000 H Epitroph· epe·leje 55 politistika· sxe·dia sta plai·sia toy progra·mmatow Cultura 2000 synolikoy· proy¤ pologi- smoy· a·nv tvn 6 ekatommyri·vn eyrv·. Metajy· tvn 55 egkriueisv·n ek me·royw thw Epitroph·w prvtoboyliv·n, ypa·rxei kami·a poy na e·xei sxe·sh me tiw politistike·w prvtey·oysew toy e·toyw 2000; Metajy· tvn peiramatikv·n dra·sevn poy epele·ghsan, pe·nte ei·nai sxe·dia poy ua ylopoihuoy·n sthn Ispani·a. Poi·a ei·nai ayta· ta pe·nte sxe·dia; (cid:201)xei kane·na apo· ayta· sxe·sh me to Santiago de Compostela; Apa·nthsh thw kaw Reding ej ono·matow thw Epitroph·w (28 Ianoyari·oy 2000) (cid:211)son afora· ta koinotika· politistika· progra·mmata, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· ypenuymi·zei o·ti o sto·xow thw dra·shw thw den ei·nai na diaue·sei eidike·w enisxy·seiw sto e·na h· sto a·llo kra·tow me·low, alla· na enuarry·nei thn politistikh· synergasi·a yposthri·zontaw idi·vw sxe·dia poy e·xoyn eyrvpai¤kh· dia·stash kai pragmatopoioy·ntai sta plai·sia etairikv·n sxe·sevn. Sto plai·sio thw pro·sklhshw ypobolh·w prota·sevn sxetika· me tiw «Peiramatike·w ene·rgeiew eno·cei toy progra·m- matow plaisi·oy gia ton politismo·» poy dhmosiey·uhke sthn Epi·shmh Efhmeri·da (1), h Eyrvpai¤kh· Epitroph· de·xuhke 410 aith·seiw. Meta· th gnvmodo·thsh miaw epitroph·w aneja·rthtvn empeirognvmo·nvn, poy ekprosvpoy·san polloy·w politistikoy·w tomei·w, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· epe·leje 55 apo· ayte·w. (cid:201)na mo·no apo· ta sxe·dia ayta· e·xei sxe·sh me tiw politistike·w prvtey·oysew thw Eyrv·phw. Pro·keitai gia to sxe·dio «Hotel Europa», ky·riow diorganvth·w toy opoi·oy ei·nai h Intercult Production (Soyhdi·a) kai syndiorganvte·w oi ako·loyuew env·seiw: Association de Gestion du Festival d(cid:146)Avignon, Bologna 2000, Verein Wiener Festwoche kai Rotterdam 2001. (cid:211)son afora· ta sxe·dia poy epile·xuhkan, tvn opoi·vn ky·riow diorganvth·w ei·nai e·naw ispaniko·w organismo·w, ayta· ei·nai ta ako·loyua te·ssera sxe·dia: «Electronic Map of European venues», «Po·now, mia diepisthmonikh· kai diapolitistikh· uematikh· mele·th», «Pagkosmiopoi·hsh kai politistikh· tayto·thta» kai «Argonay·tew 2000». Apo· ta sxe·dia ayta· kane·na den e·xei sxe·sh me to Santiago de Compostela, to opoi·o, sto plai·sio toy progra·mmatow Raphael, e·labe (sta plai·sia tvn eyrvpai¤kv·n ergasthri·vn) to 1999 yposth·rijh 150. 000 € kai to 1998 yposth·rijh 175. 000 €. Epiple·on ta e·th 1997, 1996, 1995, 1994, (sta plai·sia tvn symbolikv·n energeiv·n) to Santiago de Compostela e·labe xrhmatodo·thsh 200. 000 ECU ana· e·tow. (1) EE C 163 thw 10. 6. 1999


title: Regulamento (CE) n.° 2751/1999 da Comissão, de 22 de Dezembro de 1999, relativo à emissão de certificados de exportação para certas conservas de cogumelos

eurovoc_concepts:
import licence
mushroom-growing
preserved product

formats: pdf print

text: L 331/32 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 23. 12. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 2751/1999 DA COMISSÃO de 22 de Dezembro de 1999 relativo à emissão de certificados de exportação para certas conservas de cogumelos A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 2125/95 da Comissão, de 6 de Setembro de 1995, relativo à abertura e modo de gestão de contingentes pautais de conservas de cogumelos (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2493/98 (2), e, nomeadamente, o n. o 4 do seu artigo 6. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) O artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 2266/1999 da Comissão, de 27 de Outubro de 1999, que derroga o Regulamento (CE) n. o 2125/95 (3), prevê, no seu n. o 1, que os primeiros pedidos de certificados de importação apresentados a título do contingente pautal do ano 2000 sejam apresentados em 13 e 14 de Dezembro de 1999 e, no seu n. o 2, que as quantidades objecto dos pedidos sejam comunicadas em 15 de Dezembro de 1999 pelos Estados-Membros; O n. o 4 do artigo 6. o do Regulamento (CE) n. o 2125/95 prevê que, se as quantidades solicitadas excederem a quantidade disponível, a Comissão fixará uma percen- tagem única de redução em relação aos pedidos em causa e suspenderá a emissão de certificados para os pedidos subsequentes; As quantidades solicitadas em 13 e 14 de Dezembro de 1999 ao abrigo do n. o 1, alínea b), do artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 2125/95 excedem as quantidades disponíveis; é, pois, conveniente determinar em que medida os certificados podem ser emitidos e fica suspensa para a emissão de certificados quaisquer pedidos subsequentes, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Serão emitidos os certificados de importação solicitados em 13 e 14 de Dezembro de 1999 ao abrigo do n. o 1, alínea b), do artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 2125/95 e transmitidos à Comissão em 15 de Dezembro de 1999, com indicação da menção constante do n. o 1 do artigo 11. o do referido regula- mento, até ao limite de 7,8 % da quantidade solicitada. Artigo 2. o A emissão dos certificados de importação solicitados ao abrigo do n. o 1, alínea b), do artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 2125/95 fica suspensa em relação aos pedidos apresentados entre 1 de Janeiro e 14 de Outubro de 2000. Artigo 3. o O presente regulamento entra em vigor em 23 de Dezembro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 22 de Dezembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 212 de 7. 9. 1995, p. 16. (2) JO L 309 de 19. 11. 1998, p. 38. (3) JO L 277 de 28. 10. 1999, p. 8


title: 2000/68/CE: Décision de la Commission, du 22 décembre 1999, modifiant la décision 93/623/CEE de la Commission et établissant l'identification des équidés d'élevage et de rente [notifiée sous le numéro C(1999) 5004] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
equidae
health certificate
health control
import
third country
veterinary drug

text: L 23/72 FR Journal officiel des Communautés européennes 28. 1. 2000 DÉCISION DE LA COMMISSION du 22 décembre 1999 modifiant la décision 93/623/CEE de la Commission et établissant l'identification des équidés d'élevage et de rente [notifiée sous le numéro C(1999) 5004] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE) (2000/68/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, chement des législations des États membres relatives aux médicaments vétérinaires (4), modifiée en dernier lieu par la directive 93/40/CEE (5); vu la directive 90/427/CEE du Conseil du 26 juin 1990 relative aux conditions zootechniques et généalogiques régissant les échanges en dernier lieu par l'acte d'adhésion de l'Autriche, de la Finlande et de la Suède, et notamment son article 8, paragraphe 1, d'équidés (1), modifiée intracommunautaires vu la directive 90/426/CEE du Conseil du 26 juin 1990 relative aux conditions de police sanitaire régissant les mouvements d'équidés et les importations d'équidés en provenance des pays tiers (2), modifiée en dernier lieu par l'acte d'adhésion de l'Au- triche, de la Finlande et de la Suède, et notamment son article 4, paragraphe 4, point ii), considérant ce qui suit: par la décision 93/623/CEE (3), la Commission a établi le document d'identification (passeport) accompagnant les équidés enregistrés; (7) conformément aux dispositions de l'article 14 du règle- ment (CEE) no 2377/90 du Conseil du 26 juin 1990 établissant une procédure communautaire pour la fixa- tion des limites maximales de résidus de médicaments les aliments d'origine animale (6), vétérinaires dans modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1308/ 1999 (7), à partir du 1er janvier 2000, l'administration de médicaments vétérinaires concernant des substances pharmacologiquement actives qui ne figurent pas aux annexes I, II ou III à des animaux destinés à la produc- tion d'aliments est interdite dans la Communauté, sans exception. Par conséquent, les équidés peuvent recevoir uniquement un traitement médical dans le cadre duquel des médicaments leur sont administrés qui contiennent des substances pharmacologiquement actives figurant dans les annexes I, II ou III de ce règlement; afin de sauvegarder la continuité de l'identité de l'animal, il est nécessaire de modifier la décision 93/623/CEE en introduisant un numéro à vie; (8) conformément aux dispositions de l'article 4, paragraphe 4, point ii), de la directive 90/426/CEE, les équidés d'éle- vage et de rente doivent être identifiés au cours de leurs mouvements par une méthode à déterminer par la Commission; certaines parties des informations prévues par la décision 93/623/CEE de la Commission peuvent être utilisées pour l'identification des équidés d'élevage et de rente; la Commission envisage de modifier l'article 1er de la directive 81/851/CEE, afin d'introduire une définition des animaux destinés à la production d'aliments et d'au- toriser des dérogations pour certains groupes de ces espèces si les animaux inclus dans ces groupes font l'objet d'une identification et d'un contrôle suffisants. Les équidés clairement lesquels il est indiqué spécifiquement dans leur document d'identifica- tion qu'ils ne sont pas destinés à l'abattage ou qu'ils sont destinés à l'abattage dans des conditions contrôlées, conformément à la législation communautaire, peuvent bénéficier de telles dérogations; identifiés et pour les équidés d'élevage et de rente, ainsi que les équidés enregistrés, peuvent devenir des équidés de boucherie destinés à la consommation humaine, au sens de l'article 2, point d), de la directive 90/426/CEE, à un certain stade de leur vie; (9) l'administration de médicaments vétérinaires aux équidés est soumise aux dispositions de la directive 81/851/CEE du Conseil du 25 septembre 1981 concernant le rappro- lors de sa réunion des 9, 10 et 11 novembre 1999, le comité scientifique des médicaments vétérinaires a examiné la demande de la Commission portant sur l'in- dication d'un délai d'attente général approprié pour les substances non incluses dans les annexes du règlement (CEE) no 2377/90 et a recommandé que ce délai d'at- tente soit d'au moins six mois; (1) JO L 224 du 18. 8. 1990, p. 55. (2) JO L 224 du 18. 8. 1990, p. 42. (3) JO L 298 du 3. 12. 1993, p. 45. (4) JO L 317 du 6. 11. 1981, p. 1. (5) JO L 214 du 24. 8. 1993, p. 31. (6) JO L 224 du 18. 8. 1990, p. 1. (7) JO L 156 du 23. 6. 1999, p. 1. (1) (2) (3) (4) (5) (6) 28. 1. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 23/73 (10) (11) (12) (13) (14) (15) (16) les dispositions de la directive 64/433/CEE du Conseil du 26 juin 1964 relative à des problèmes sanitaires en matière d'échanges intracommunautaires de viandes fraîches (1), modifiée en dernier lieu par la directive 95/ 23/CE (2), s'appliquent aux viandes de solipèdes. Confor- les animaux de boucherie mément à cette directive, doivent être identifiés de manière que les autorités compétentes leur origine. L'article 7, paragraphe 3, de la directive 90/ 426/CEE prévoit que le vétérinaire officiel doit relever dans un registre le numéro d'identification ou le numéro du document d'identification de l'équidé abattu; soient en mesure de déterminer conformément à la directive 64/433/CEE, le vétérinaire officiel doit, au cours de l'inspection sanitaire ante mortem, prêter attention à tout signe indiquant que des substances ayant des effets pharmacologiques ont été administrées ont consommé toute autre substance risquant de rendre leur viande nuisible à la santé humaine. Le contrôle de l'enre- gistrement de la médication dans le document d'identifi- cation fait donc partie de cette évaluation; animaux ceux-ci que aux ou il convient que les conditions d'importation des équidés la directive 90/ soient celles qui les décisions 93/ 426/CEE, 196/CEE (3) et 93/197/CEE (4) de la Commission; sont et notamment dans fixées dans il est nécessaire de modifier le document d'identification des équidés enregistrés en conséquence; il est également nécessaire d'établir le document d'identi- fication concernant les équidés d'élevage et de rente sur la base du document d'identification des équidés enregis- trés; afin de permettre aux États membres de mettre en œuvre les mesures proposées, il convient de prévoir une période transitoire; la présente décision sont les mesures prévues par conformes à l'avis du comité zootechnique permanent, «6. Chapitre IX T r a i t e m e n t m é d i c a m e n t e u x Les parties I, II ou III de ce chapitre doivent être dûment complétées, conformément aux instructions prévues dans ce chapitre. » 2) Un nouveau chapitre est ajouté, conformément à l'annexe de la présente décision. Article 2 1. Le numéro d'identification mentionné au chapitre II 1 du document d'identification établi par la décision 93/623/CEE constitue le numéro à vie de l'animal, qui doit être maintenu ou auquel il doit être fait référence chaque fois que les autorités compétentes modifient les données d'enregistrement de l'animal en question. 2. Le numéro d'identification visé au paragraphe 1 est le numéro d'identification visé à l'article 7, paragraphe 3, de la directive 90/426/CEE. Article 3 Le document d'identification accompagnant les équidés d'éle- vage et de rente au cours de leurs mouvements doit contenir au moins les informations prévues aux chapitres I, II, III, IV et IX du document d'identification établi par la décision 93/623/CEE. Article 4 Les États membres veillent à ce que, à partir du 1er juillet 2000 au plus tard, les équidés enregistrés et les équidés d'élevage et de rente soient accompagnés du document d'identification visé à l'article 1er ou à l'article 3, excepté lorsque les données devant obligatoirement être fournies dans le chapitre visé à l'article 1er requièrent la délivrance de ce chapitre immédiatement avant cette date. Les États membres sont destinataires de la présente décision. Article 5 A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: Article premier Fait à Bruxelles, le 22 décembre 1999. L'annexe de la décision 93/623/CEE est modifiée comme suit: 1) Dans la partie II A des instructions générales du passeport, inséré dans l'ordre approprié des le texte suivant est numéros: Par la Commission David BYRNE Membre de la Commission (1) JO 121 du 29. 7. 1964, p. 2012/64. (2) JO L 243 du 11. 10. 1995, p. 7. (3) JO L 86 du 6. 4. 1993, p. 7. (4) JO L 86 du 6. 4. 1993, p. 16. L 23/74 FR Journal officiel des Communautés européennes 28. 1. 2000 : ) 9 ( ) 1 ( I L A M N A L ' E D N O I T A C I F I T N E D I ' D O R É M U N E X E N N A X I E R T I P A H C « x u e t n e m a c i d é m t n e m e t i a r T. s e t n e t é p m o c s é t i r o t u a s e d t n a t n e s é r p e r u d e r u t a n g i s t e s e l a t i p a c s e r t t e l n e m o N n o s e d u o l a m n a ' l i e d e r i a t é i r p o r p u d e r u t a n g i s t e s e l a t i p a c s e r t t e l n e m o N u e i l t e e t a D e t n a t n e s é r p e r a s / t n a t n e s é r p e r ) 3 ( e n i a m u h n o i t a m m o s n o c a l r u o p e g a t t a b a ' l à é n i t s e d s a p t s e n ' n o i t a c i f i t n e d i ' d t n e m u c o d t n e s é r p e l s n a d t i r c é d l a m n a ' l i e u q e r a l c é d , ) 2 ( e r i a t é i r p o r p u d t n a t n e s é r p e r / ) 2 ( e r i a t é i r p o r p , é n g i s s u o s e J ) e r i a t é i r p o r p e d e g n a h c l a m n a ' l i e u q s r o l r e m r i f n o c e r à ; e n i a m u h n o i t a m m o s n o c a l r u o p e g a t t a b a ' l e d l a m n a ' l i t n e m e v i t i n i f é d e t r a c é ( I I e i t r a P ) 9 (. : e r t i p a h c e c e d e c n a r v i l é d e d u e i l t e e t a D ) 9 (. : n o i t a c i f i t n e d i ' d t n e m u c o d u d e r t i p a h c e c t n a r v i l é d e t n e t é p m o c é t i r o t u A I e i t r a P s e t n e t é p m o c s é t i r o t u a s e d t n a t n e s é r p e r u d e r u t a n g i s t e s e l a t i p a c s e r t t e l n e m o N n o s e d u o l a m n a ' l i e d e r i a t é i r p o r p u d e r u t a n g i s t e s e l a t i p a c s e r t t e l n e m o N u e i l t e e t a D e t n a t n e s é r p e r a s / t n a t n e s é r p e r ) 4 ( e n i a m u h n o i t a m m o s n o c a l r u o p e g a t t a b a ' l à é n i t s e d t s e n o i t a c i f i t n e d i ' d t n e m u c o d t n e s é r p e l s n a d t i r c é d l a m n a ' l i e u q e r a l c é d , ) 2 ( e r i a t é i r p o r p u d t n a t n e s é r p e r / ) 2 ( e r i a t é i r p o r p , é n g i s s u o s e J ) B - I I I e i t r a p a l e d s n o i t a m r o f n i s e l c e v a n o i t a l e r n e t n e m e u q i n u e l b a l a v ( A - I I I e i t r a P 28. 1. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 23/75 x u e t n e m a c i d é m t n e m e t i a r t e l t n a v i r c s e r p u o / t e t n a u q i l p p a e r i a n i r é t é V - a c i d é m e l s n a d ) s ( e é r o p r o c n i ) s ( e c n a t s b u S u e i L N O I T A C I D É M A L E D T N E M E R T S I G E R N E e r u t a n g i S ) 7 (. : m o N ) 7 (. : e s s e r d A ) 7 (. : l a t s o p e d o C ) 7 (. : u e i L ) 8 (. : e n o h p é l é T , I o n s e x e n n a s e l s n a d ) s ( e s u l c n i n o n , t n e m ) E E C ( t n e m e l g è r u d V I ) 6 ( ) 5 ( 0 9 / 7 7 3 2 u o I I I , I I l a t s o p s y a p e d o C e d o C u e i L — — — e r d a c e l s n a d t n e m e t i a r t r e i n r e d u d e t a D é r t s i n m d a i é t é a t n e m a c i d é m n u l e u q u d s e s u l c n i n o n s e c n a t s b u s s e d t i a n e t n o c i u q u d V I u o I I I , I I , I s e x e n n a s e l s n a d 0 9 / 7 7 3 2 o n ) E E C ( t n e m e l g è r ] a a a a / m m / j j [ ) A - I I I e i t r a p a l à t n e m é m r o f n o c s é i f i t n e d i i s é d u q é s e l r u o p s e r i o t a g i l b o s n o i t a m r o f n i ( B - I I I e i t r a P a l s n a d x u e t n e m a c i d é m t n e m e t i a r t u d t n e m e r t s i g e r n e L '. s e c n a t s b u s s e r t u a d ' t e 0 9 / 7 7 3 2 o n ) E E C ( t n e m e l g è r u d , V I u o I I I , I I , I s e x e n n a x u a s e é r é m u n é s e c n a t s b u s s e d t n a n e t n o c s t n e m a c i d é m s e d c e v a é t i a r t e r t ê t u e p i l a m n a L '. e n i a m u h n o i t a m m o s n o c a l r u o p u t t a b a s i a m a j a r e s e n i l a m n a L '. e v i t a t l u c a f t s e B - I I I e i t r a p. n o i t a c i f i t n e d i ' d t n e m u c o d u d 1 I I e r t i p a h c u a é u q i d n i n o i t a c i f i t n e d i ' d o r é m u N. e l i t u n i n o i t n e m a l r e y a R e d V I e x e n n a ' l à s e é r é m u n é t n o s i u q s e l l e c e d n o i s u l c x e ' l à , s e c n a t s b u s s e r t u a d ' t e 0 9 / 7 7 3 2 o n ) E E C ( t n e m e l g è r u d , I I I u o , I I , I s e x e n n a x u a s e é r é m u n é s e c n a t s b u s s e d t n a n e t n o c s t n e m a c i d é m s e d c e v a é t i a r t e r t ê t u e p i l a m n a L ' e l s n a d , B - I I I e i t r a p a l s n a d e r i o t a g i l b o é i f i t r e c , t n e m e t i a r t r e i n r e d u d e t a d a l t n a v i u s s i o m x i s e d l a r é n é g e t n e t t a d ' i a l é d u d n o i t a r i p x e s è r p a e n i a m u h n o i t a m m o s n o c a l r u o p u t t a b a e r t ê t n e m e u q i n u t u e p i l a m n a L '. t n e m e l g è r e c. 0 9 / 7 7 3 2 o n ) E E C ( t n e m e l g è r u d , I I I u o I I , I s e x e n n a x u a s e é r é m u n é t n o s i u q s e l l e c e u q s e r t u a s e c n a t s b u s s e d t n e i a n e t n o c i u q s é r t s i n m d a i é t é t n o i u l s t n e m a c i d é m s e d l e u q u d e r d a c é t é a e l l e u q ' s è r p a 0 9 / 7 7 3 2 o n ) E E C ( t n e m e l g è r u d , I I I u o I I , I s e x e n n a s e l s n a d e s u l c n i t s e e é i f i c é p s e c n a t s b u s. E E C / 1 5 8 / 1 8 e v i t c e r i d a l a l i s e t n e t t a d ' i a l é d e l e r i u d é r e d e r t t e m r e p t u e p n o i t a m r o f n i e t t e c , s i o f e t u o T. e v i t a t l u c a f t s e n o i t a m r o f n i e t t e C. 0 9 / 7 7 3 2 o n ) E E C ( t n e m e l g è r u d s e é i l b u p s e x e n n a s e l s n a d r e i f i r é v À e d , 4 e h p a r g a r a p , 4 e l c i t r a ' l à s é x i f t n o s i u q x u e c s r o l a t n e i a r e s x u a m n m i i e t n e t t a d ' s i a l é d s e L. e é r t s i n m d a i ». n o i t a c i f i t n e d i ' d t n e m u c o d e l c e v a é r v i l é d t s e e r t i p a h c e c e u q s r o l é g i x e n o N. e i r e m i r p m i ' d s e r è t c a r a c n e u e i l t e l a t s o p e d o c , e s s e r d a , m o N. ] ) l a n o i g é r e d o c ( s y a p e d o c + [ e n o h p é l é T ) 1 ( ) 2 ( ) 3 ( ) 4 ( ) 5 ( ) 6 ( ) 7 ( ) 8 ( ) 9 (