title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2370/99 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Lintujen suojelu Euroopan unionissa viimeisten 20 vuoden aikana.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Directive
application of EU law
application of the law
international convention
protection of animal life

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/33 Ilmastonmuutoksen monialainen luonne edellytt(cid:228)(cid:228) laajaa yhdennetty(cid:228) l(cid:228)hestymistapaa. Ymp(cid:228)rist(cid:246)asioista vastaava komissaari ilmoittikin lokakuussa 1999 eurooppalaisen ilmastonmuutosohjelman aloittamisesta. T(cid:228)ss(cid:228) parhaillaan valmisteltavana olevassa ohjelmassa energialla ja liikenteell(cid:228) on keskeinen merkitys. Komissio laatii parhaillaan my(cid:246)s tiedonantoa, johon sis(cid:228)ltyy ymp(cid:228)rist(cid:246)asioiden neuvoston 12. lokakuuta 1999 pyyt(cid:228)m(cid:228) luettelo ilmastonmuutosta koskevista toimenpiteist(cid:228). Liikenteen osalta komissio on tehnyt jo aikaisemmin ehdotuksia, joilla on my(cid:246)nteinen vaikutus ilmaston- muutokseen, jos ne hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)llainen ehdotus on esimerkiksi neuvostossa parhaillaan k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) oleva rautateiden elvytt(cid:228)mispaketti. N(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet eiv(cid:228)t kuitenkaan viel(cid:228) riit(cid:228) Kiotossa sovittujen yhteis(cid:246)n tavoitteiden saavuttamiseksi. Autojen hiilidioksidip(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) (CO2) koskevia nykyisi(cid:228) toimenpiteit(cid:228) (vapaaehtoiset sopimukset autoteolli- suuden kanssa sek(cid:228) seurantaa ja merkitsemist(cid:228) koskevat toimenpiteet) pit(cid:228)isi t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) verotustoimenpi- jotta olisi mahdollista saavuttaa CO2-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen osalta tavoite 120 g/km vuosiin 2005(cid:129)2010 teill(cid:228), menness(cid:228). Komissio harkitsee parhaillaan ymp(cid:228)rist(cid:246)ominaisuuksiltaan parannettujen ajoneuvojen k(cid:228)sitteen laajentamista siten, ett(cid:228) se koskisi my(cid:246)s CO2-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) ja sis(cid:228)lt(cid:228)isi muutkin kuin raskaat ajoneuvot. My(cid:246)s uusiutuvien polttoaineiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) on mietitt(cid:228)v(cid:228) yksityiskohtaisemmin, samoin kuin yhteisten standardien m(cid:228)(cid:228)rittely(cid:228) ja jakeluj(cid:228)rjestelmi(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228) sek(cid:228) haitallisten vaikutusten est(cid:228)mist(cid:228) muilla aloilla kuten ilman laadussa. Lentoliikennett(cid:228) koskeviin toimenpiteisiin, jotka esitet(cid:228)(cid:228)n lentoliikennett(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koske- vassa tiedonannossa (3), olisi sis(cid:228)llytt(cid:228)v(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)maksuja lennoista sek(cid:228) mahdollisesti teollisuuden vapaa- ehtoisia sopimuksia. Ilma-alusten polttoaineen verotus on periaatteessa toivottavaa, mutta se voidaan k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) toteuttaa vasta kansainv(cid:228)lisen oikeudellisen tilanteen salliessa. Kest(cid:228)v(cid:228)n energiapolitiikan kehitt(cid:228)misen osalta on annettu ehdotus direktiiviksi energiatuotteiden verotusta koskevan yhteis(cid:246)n kehyksen uudistamisest T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi tarvitaan kuitenkin tiiviimp(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) energi- aan ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n liittyvien strategisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Aloja, joihin yhteis(cid:246)n strategiassa on entist(cid:228) enemm(cid:228)n keskitytt(cid:228)v(cid:228), ovat energian s(cid:228)(cid:228)st(cid:246) ja sen tehok- kaampi k(cid:228)ytt(cid:246), uusiutuvien energial(cid:228)hteiden ja uuden teknologian edist(cid:228)minen ja kehitt(cid:228)minen, energian- k(cid:228)yt(cid:246)n kasvun erottaminen kansantuotteen kasvusta ja fossiilisten polttoaineiden k(cid:228)yt(cid:246)n tukemisen lopulliseen poistamiseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228) v(cid:228)hent(cid:228)minen. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) olisi tavoiteltava toimenpiteit(cid:228), joilla on merkitt(cid:228)vi(cid:228) kansallisia p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) ja selke(cid:228)t m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajat sek(cid:228) energiatehokkuudelle ett(cid:228) uusiutuville energia- muodoille. P(cid:228)(cid:228)sy s(cid:228)hk(cid:246)energian uusiutuvia l(cid:228)hteit(cid:228) varten suunniteltuihin s(cid:228)hk(cid:246)verkkoihin ja kampanjan joiden avulla pyrit(cid:228)(cid:228)n saavuttamaan tavoite uusiutuvien energial(cid:228)hteiden aloitus ovat t(cid:228)rkeit(cid:228) tekij(cid:246)it(cid:228), kaksinkertaistamisesta 12 prosenttiin energian kulutuksesta vuoteen 2010 menness(cid:228). Nyt tarvitaan toimen- piteit(cid:228), joilla edistet(cid:228)(cid:228)n s(cid:228)hk(cid:246)n ja l(cid:228)mm(cid:246)n yhteistuotannon markkinaosuuden kasvua, jotta nykyiset tasot voitaisiin kaksinkertaistaa 18 prosenttiin vuoteen 2010 menness(cid:228). Energian kysynn(cid:228)n puolella on aloitet- tava vuoden 2000 aikana intensiivinen ty(cid:246)skentely esimerkiksi merkitsemisen, energiapalvelujen ja ener- giatehokkuussuunnitelmaan sis(cid:228)ltyvien energiatehokkuuden v(cid:228)himm(cid:228)isstandardien osalta. (1) (2) (3) Lehdist(cid:246)tiedote nro 13573/99. Lehdist(cid:246)tiedote nro 13572/99. KOM(1999) 640. (2000/C 280 E/032) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2370/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Lintujen suojelu Euroopan unionissa viimeisten 20 vuoden aikana EU:n lintujen suojelusta annettu direktiivi ja muuttavien luonnonvaraisten el(cid:228)inlajien suojelua koskeva Bonnin sopimus ovat luonnonsuojelulains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n kulmakivi(cid:228). On tarpeen arvioida lintujen suojelun edistymist(cid:228) viimeisten 20 vuoden aikana. C 280 E/34 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 1. Voiko komissio ilmoittaa, onko edell(cid:228) mainittujen v(cid:228)lineiden avulla p(cid:228)(cid:228)sty tavoitteisiin? Onko lintujen suojelua koskevan direktiivin ja Bonnin sopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano ollut aukotonta? 2. Jos ei ole ollut, mist(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) on johtunut? Kuinka hyvin j(cid:228)senvaltiot ja Bonnin sopimuksen allekirjoittaneet maat ovat t(cid:228)ytt(cid:228)neet erityisesti 3. jotka koskevat erityissuojelualueiden (SPA) perustamista EU:n lintujen suojelua koskevan vaatimukset, direktiivin mukaisesti, lajien suojelua koskevien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa sek(cid:228) velvollisuutta raportoida asiasta komissiolle? 4. Mik(cid:228) on ollut kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)jen ja -yhdistysten teht(cid:228)v(cid:228) ja mik(cid:228) se on nyky(cid:228)(cid:228)n direktiivin ja sopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon yhteydess(cid:228)? Mill(cid:228) tavoin ne voivat lis(cid:228)t(cid:228) vaikutusvaltaansa? 5. Kuinka komission mielest(cid:228) voidaan tehostaa viel(cid:228)kin enemm(cid:228)n EU:n lintujen suojelua koskevan direktiivin ja Bonnin sopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa? Kuinka t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) voidaan hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) kansalais- j(cid:228)rjest(cid:246)jen ja -yhdistysten asiantuntemusta? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 2000) 1. Euroopan yhteis(cid:246) on sopimuspuolena Bonnin yleissopimuksessa, jonka tavoitteiden saavuttamiseksi yhteis(cid:246)ss(cid:228) on annettu 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1979 luonnonvaraisten lintujen suojelua koskeva direktiivi 79/ 409/ETY (1). Vaikka viimeisten 20 vuoden aikana on edistytty selv(cid:228)sti, kaikkia t(cid:228)m(cid:228)n lintudirektiivin tavoitteita ei ole kuitenkaan viel(cid:228) t(cid:228)ysin saavutettu. Joidenkin j(cid:228)senvaltioiden mets(cid:228)styskausien vahvistamista koskevaan kansalliseen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n liit- 2. tyy er(cid:228)it(cid:228) ongelmia, mutta suurimmat vaikeudet koskevat suojelualueita. Tieteellisten viitetietojen perusteella ainoastaan Tanskan ja Belgian katsotaan l(cid:228)hes t(cid:228)ytt(cid:228)neen keskei- 3. sen tavoitteen, joka koskee erityisiksi suojelualueiksi parhaiten sopivien alueiden luokittelua. Muiden j(cid:228)senvaltioiden on viel(cid:228) edistytt(cid:228)v(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) asiassa. Er(cid:228)(cid:228)t niist(cid:228), esimerkiksi Saksa, eiv(cid:228)t ole toimittaneet tarvittavia tietoja erityisist(cid:228) suojelualueistaan, mink(cid:228) vuoksi komissio ei ole voinut toteuttaa erityisten suojelualueiden verkon koordinointia. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on 47 direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon rikkomistapausta. Kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)ill(cid:228) on t(cid:228)rke(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228) direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon avustajina lintulajien tutkimuksen, 4. lajien elinymp(cid:228)rist(cid:246)jen ja -alueiden sek(cid:228) t(cid:228)rkeiden alueiden jatkuvan seurannan ja hoidon osalta. 5. Suurin haaste on t(cid:228)ydellisen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon ja soveltamisen valvonnan turvaaminen j(cid:228)senvaltioissa. EY:n perustamissopimuksen valvojana komissio huolehtii omasta osuudestaan yhdess(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden ja kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa. Luonnon LIFE-tukivaroilla on tarkoitus olla my(cid:246)s jatkossa t(cid:228)rke(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228) uhanalaisia muuttolintuja koskevien keskeisten suojeluhankkeiden tukemisessa. (1) EYVL L 103, 25. 4. 1979


title: WRITTEN QUESTION E-2415/99 by Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) to the Commission. The EU and the opening of the Mediterranean Office in Málaga.

eurovoc_concepts:
Spain
environmental protection
sustainable development

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 219 E/157 (2000/C 219 E/199) WRITTEN QUESTION E-2415/99 by Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) to the Commission (16 December 1999) Subject: The EU and the opening of the Mediterranean Office in MÆlaga The Malaga-based Mediterranean Office of the International Union for the Conservation of Nature and Natural Resources (IUCN) is scheduled to open on 1 January 2000. Siting the regional headquarters of the IUCN in MÆlaga is a bold gesture deserving of all support, in order to ensure the success of an initiative which will greatly benefit both the MÆlaga area and the EU in general. What is the current position of the EU as such with regard to the forthcoming opening of this office, and what commitment has the Union made to ensuring its success? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (14 January 2000) According to the Commission(cid:146)s information, the international union for the conservation of nature (IUCN) regional office for the Mediterranean will be set up in Seville, Spain, and not in Malaga. The Commission welcomes this initiative. The opening of this regional office for the Mediterranean can contribute to the promotion of the sustainable development and environmental protection of the region. This is also an important policy objective for the Commission. (2000/C 219 E/200) WRITTEN QUESTION E-2416/99 by Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) to the Commission (16 December 1999) Subject: EU-Morocco summit The accession of Mohammed VI to the Moroccan throne unleashed a wave of national euphoria and raised high hopes as far reaching reforms were implemented. The Eu should seize this historic opportunity to radically revise its approach to Morocco with a view to encouraging further progressive developments with a view to reducing inequalities and strengthening the Union(cid:146)s southern borders. Does the Commission not believe that it should use its powers of initiative to propose a summit meeting of the appropriate EU and Moroccan authorities to examine the opportunities which the current situation offers? Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (5 January 2000) The Commission shares the Honourable Member(cid:146)s analysis of recent political changes in Morocco and of future relations between Morocco and the Community


title: Regolamento (CE) n. 2671/1999 della Commissione, del 16 dicembre 1999, che fissa i tassi delle restituzioni applicabili a taluni prodotti lattiero-caseari esportati sotto forma di merci non comprese nell'allegato I del trattato

eurovoc_concepts:
butter
export refund
powdered milk

formats: pdf print

text: 17. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 325/55 REGOLAMENTO (CE) N. 2671/1999 DELLA COMMISSIONE del 16 dicembre 1999 che fissa i tassi delle restituzioni applicabili a taluni prodotti lattiero-caseari esportati sotto forma di merci non comprese nell'allegato I del trattato LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, (4) visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 804/68 del Consiglio, del 27 giugno 1968, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1587/96 (2), in particolare l'articolo 17, paragrafo 3, considerando quanto segue: (1) (2) (3) il A norma dell'articolo 17, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 804/68, la differenza fra i prezzi nel commercio internazionale dei prodotti di cui all'articolo 1, lettere a), b), c) d), e) e g), del suddetto regolamento e i prezzi della Comunità può essere coperta da una restituzione all'e- sportazione; regolamento (CE) n. 1222/94 della Commissione, del 30 maggio 1994, che stabilisce, per taluni prodotti esportati sotto forma di merci non comprese nell'allegato I del trattato, le modalità comuni di applicazione relative alla concessione delle restituzioni all'esportazione e i criteri per stabilire il loro importo (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1702/ 1999 (4), ha specificato per quali prodotti tra quelli in oggetto è opportuno fissare un tasso della restituzione applicabile alle esportazioni sotto forma di merci comprese nell'allegato del regolamento (CEE) n. 804/68. A norma dell'articolo 4, paragrafo 1, primo capoverso, del regolamento (CE) n. 1222/94 il tasso della restitu- zione è fissato mensilmente per 100 kg di ciascuno dei prodotti di base considerati. L'articolo 4, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 1222/ 94 prevede che, per la fissazione del tasso della restitu- zione, venga tenuto conto, se del caso, delle restituzioni alla produzione, degli aiuti e delle altre misure di effetto equivalente che sono applicabili in tutti gli Stati membri, per quanto riguarda i prodotti di base che figurano nell'allegato A del suddetto regolamento o i prodotti ad essi assimilati, conformemente alle disposizioni del rego- lamento relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore considerato. Conformemente all'articolo 11, paragrafo 1, del regola- mento (CEE) n. 804/68 viene concesso un aiuto per il latte scremato prodotto nella Comunità e trasformato in caseina, purché detto latte e la caseina fabbricata con tale latte rispondano a determinati requisiti fissati nell'arti- colo 1 del regolamento (CEE) n. 987/68 del Consiglio, del 15 luglio 1968, che stabilisce le norme generali per la concessione di un aiuto per il latte scremato trasfor- mato in caseina e caseinati (5), modificato da ultimo dal regolamento (CEE) n. 1435/90 (6). (5) (6) (7) Il regolamento (CE) n. 2571/97 della Commissione, del 15 dicembre 1997, relativo alla vendita a prezzo ridotto di burro e alla concessione di un aiuto per la crema, per il burro e il burro concentrato destinati alla fabbrica- zione di prodotti della pasticceria, di gelati e di altri prodotti alimentari (7), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 494/1999 (8), autorizza la fornitura, alle industrie che fabbricano talune merci, di burro e della crema a prezzo ridotto; È necessario continuare a garantire una gestione rigorosa che tenga conto da un lato delle previsioni di spesa e dall'altro delle disponibilità di bilancio. Il comitato di gestione per il latte e i prodotti lattiero- caseari non ha emesso alcun parere nel termine fissato dal suo presidente, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 1. I tassi delle restituzioni applicabili ai prodotti di base che figurano nell'allegato A del regolamento (CE) n. 1222/94 e di cui all'articolo 1 del regolamento (CEE) n. 804/68, esportati sotto forma di merci comprese nell'allegato del regolamento (CEE) n. 804/68, sono fissati ai in allegato. indicati livelli Per i prodotti di cui al precedente paragrafo e non ripresi 2. in allegato, non è fissato alcun tasso di restituzione. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 18 dicembre 1999. (1) GU L 148 del 28. 6. 1968, pag. 13. (2) GU L 206 del 16. 8. 1996, pag. 21. (3) GU L 136 del 31. 5. 1994, pag. 5. (4) GU L 201 del 31. 7. 1999, pag. 30. (5) GU L 169 del 18. 7. 1968, pag. 6. (6) GU L 138 del 31. 5. 1990, pag. 8. (7) GU L 350 del 20. 12. 1997, pag. 3. (8) GU L 59 del 6. 3. 1999, pag. 17. L 325/56 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 17. 12. 1999 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 16 dicembre 1999. Per la Commissione Erkki LIIKANEN Membro della Commissione al regolamento della Commissione, del 16 dicembre 1999, che fissa i tassi delle restituzioni applicabili a taluni prodotti lattiero-caseari esportati sotto forma di merci non comprese nell'allegato I del trattato ALLEGATO Codice NC Designazione delle merci ex 0402 10 19 Latte in polvere, in granuli o in altre forme solide, senza aggiunta di zuccheri o di altri dolcificanti, avente tenore, in peso, di materie grasse inferiore all'1,5 % (PG 2): ex 0402 21 19 a) nel caso d'esportazione di merci comprese nel codice NC 3501 b) nel caso d'esportazione di altre merci Latte in polvere, in granuli o in altre forme solide, senza aggiunta di zuccheri o di altri dolcificanti, avente tenore, in peso, di materie grasse uguale al 26 % (PG 3): a) in caso di esportazione di merci che incorporano, sotto forma di prodotti assimilati al PG 3, burro o crema a prezzo ridotto, fabbricate alle condizioni previste dal regolamento (CE) n. 2571/97 b) nel caso d'esportazione di altre merci ex 0405 10 Burro avente tenore in peso di materie grasse uguale all'82 % (PG 6): a) in caso d'esportazione di merci, contenenti burro o crema a prezzo ridotto, fabbricate nelle condizioni previste dal regolamento (CE) n. 2571/97 b) nel caso d'esportazione di merci comprese nel codice NC 2106 90 98 aventi tenore, in peso, di materie grasse del latte uguale o superiore al 40 % c) nel caso d'esportazione di altre merci (EUR/100 kg) Tasso delle restituzioni — 77,36 78,60 107,92 67,35 169,60 162,35


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2492/99 af Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) til Kommissionen. Fremstilling af piratprodukter i de central- og østeuropæiske lande.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
accession to the European Union
approximation of laws
industrial counterfeiting

text: C 280 E/54 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/053) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2488/99 af Robert Evans (PSE) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Cites og karethavskildpadder Kan Kommissionen give tilsagn om, at EU ikke vil stłtte Cubas forslag om at nedprioritere beskyttelsen af karethavskildpadden ved at flytte den fra bilag I til bilag II p(cid:229) den n(cid:230)ste Cites-konference i 2000? Cubas argumenter for nedprioriteringen er baseret p(cid:229) fejlagtige bestandsberegninger og biologiske konklusioner, og herudover vil en nedprioritering af karethavskildpadden bidrage til at fremme den eksisterende ulovlige handel med havskildpaddeskjolde. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (1. februar 2000) F(cid:230)llesskabet har desv(cid:230)rre endnu ikke kunnet blive kontraherende part i CITES. Medlemsstater, som er kontraherende parter i den konvention, stemmer individuelt forbindelse med den kommende 11. partskonference. I lyset af R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed (1) hłrer mange af de emner, der drłftes p(cid:229) konferencen, under F(cid:230)llesskabets kompetence, og dette g(cid:230)lder ogs(cid:229) Cubas to forslag om karethavskildpadder. F(cid:230)lles- skabets og dets medlemsstaters holdning til disse spłrgsm(cid:229)l, og herunder hvorledes medlemsstaterne i kraft af deres medlemskab af CITES stemmer, fastl(cid:230)gges af R(cid:229)det p(cid:229) grundlag af et forslag fra Kommissionen. i Eksperter fra en r(cid:230)kke medlemsstater aflagde Cuba et besłg i september 1999 for at undersłge karethavskildpaddernes situation. Kontrollen med handelen forekommer at v(cid:230)re effektiv, og indfangningen af skildpadder er tilfredsstillende reguleret. Indfangningens virkning p(cid:229) denne arts bestande er dog vanskeligere at vurdere p(cid:229) grund af artens livshistorie og biologi. Kommissionen vil rette opm(cid:230)rks- omheden mod dette aspekt, n(cid:229)r den sammenligner disse forslag med de videnskabelige kriterier, der er tilvejebragt af CITES med henblik p(cid:229) at vurdere s(cid:229)danne forslag. Kommissionen łnsker ogs(cid:229) at tage hensyn til holdningerne i CITES-sekretariatet og ikke-statslige organisationer med ekspertviden p(cid:229) omr(cid:229)det. Som fłlge heraf er der endnu ikke draget nogen endelig konklusion. (1) EFT L 61 af 3. 3. 1997. (2000/C 280 E/054) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2492/99 af Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Fremstilling af piratprodukter i de central- og łsteurop(cid:230)iske lande Ifłlge undersłgelser fra FN(cid:146)s (cid:216)konomiske Kommission for Europa (ECE) er Central- og (cid:216)steuropa ud over Asien blevet et nyt vigtigt marked for produktefterligninger og piratprodukterne kommer ad denne vej ind i EU(cid:146)s indre marked. Piratprodukterne er ogs(cid:229) en afgłrende hindring for łgede EU-investeringer i (cid:216)steuropa, da virksomhederne mener, at de ikke har den fornłdne retlige beskyttelse i disse lande. Hvordan agter Kommissionen at intensivere sin bek(cid:230)mpelse af den fremstilling og distribution af piratprodukter, der finder sted i (cid:216)steuropa? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe for at forbedre samarbejdet p(cid:229) dette omr(cid:229)de med myndighederne i de łsteurop(cid:230)iske lande? Har Kommissionen mulighed for at inddrage bek(cid:230)mpelsen af produktefterligninger i partnerskabsprogrammerne forud for EU(cid:146)s udvidelse? 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/55 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (28. januar 2000) Kommissionen henviser til sit svar p(cid:229) det (cid:230)rede medlems skriftlige forespłrgsel E-3958/98 (1), hvori det hedder, at Kommissionen fłlger nłje med i, hvordan situationen udvikler sig i Central- og (cid:216)steuropa med hensyn til beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret. Efter Kommissionens opfattelse er der i langt stłrsteparten af de central- og łsteurop(cid:230)iske lande gjort betydelige fremskridt med hensyn til harmoniseringen af landenes lovgivning med g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabsret. Men der er dog stadig visse mangler i forbindelse med etableringen af passende lovrammer. Det er ogs(cid:229) nłdvendigt, at man forbedrer administrationens kapacitet til at h(cid:229)ndh(cid:230)ve intellektuelle ejendomsrettighe- der betydeligt og skaber et bedre administrativt samarbejde mellem myndighederne. De fleste central- og łsteurop(cid:230)iske lande er p(cid:229) vej i den rigtige retning og omfanget af piratkopiering er faldende, selv om det stadig er stort. Man kan n(cid:230)vne Bulgarien som et land, der har opn(cid:229)et betydelige resultater i kampen mod piratkopiering i 1999. Kommissionen vil fortsat prioritere kampen mod piratkopiering meget hłjt i udvidelsesforhandlingerne. (1) EFT C 207 af 21. 7. 1999, s. 151. (2000/C 280 E/055) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2493/99 af Dominique Souchet (UEN) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Eksportrestitutioner for forarbejdede fłdevarer Restitutioner udgłr et nłdvendigt element for, at visse af EU(cid:146)s fłdevareindustrier kan forts(cid:230)tte med at eksportere forarbejdede europ(cid:230)iske landbrugsprodukter til de internationale markeder. De udgłr en logisk og legitim kompensation for prisforskellen for r(cid:229)varer i EU i forhold til de internationale priser, hvilket er en v(cid:230)sentlig faktor i f(cid:230)llesskabspr(cid:230)ferencen. Kommissionens forslag om at nedsk(cid:230)re restitutionsbudgettet for produkter uden for bilag I med 4,5 % er netop blevet forelagt til afstemning p(cid:229) det sidste młde i forvaltningsudvalget. Det kvalificerede flertal blev ikke opn(cid:229)et, da resultatet af afstemningen om dette forslag var 53 stemmer imod, 28 hverken for eller imod og 0 stemmer for. 1. Agter Kommissionen p(cid:229) denne baggrund at vedtage dette forslag? 2. Inden forhandlingerne i WTO, som snart indledes i Seattle, mener Kommissionen da ikke, at den giver et uheldigt politisk signal med hensyn til bevarelse af f(cid:230)llesskabspr(cid:230)ferencen, som udgłr et vigtigt princip i den f(cid:230)lles landbrugspolitik? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (26. januar 2000) Det (cid:230)rede parlamentsmedlem henviser til fasts(cid:230)ttelsen af eksportrestitutioner for varer uden for EF- traktatens bilag I (tidl. bilag II), hvor satserne generelt er blevet nedsat med 4,5 % fra den 1. november 1999. Denne neds(cid:230)ttelse tager sigte p(cid:229) at holde udgifterne til restitutioner for varer uden for bilag I inden for den ramme, der er fastlagt for budgetbevillingerne som fłlge af budgetmyndighedens beslutninger. Denne foranstaltning bringer ikke princippet om f(cid:230)llesskabspr(cid:230)ference i fare, men har udelukkende til form(cid:229)l at sikre, at der ved fasts(cid:230)ttelsen af restitutionssatserne tages hensyn til det forhold, at der p(cid:229) den ene side er betydelige forskelle mellem priserne p(cid:229) landbrugsprodukter i F(cid:230)llesskabet og p(cid:229) verdens- markedet, og at der p(cid:229) den anden side er en budgetdisciplin, som skal overholdes, s(cid:230)rlig for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r landbrugsudgifterne


title: PERGUNTA ESCRITA P-2575/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à Comissão. Falta de infra-estruturas e instalações no porto de Patras.

eurovoc_concepts:
European undertaking
Greece
Italy
Kosovo
UNO
international law
nationalisation
political morality
telecommunications industry
telephone

text: 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/155 (2000/C 170 E/190) PERGUNTA ESCRITA P-2439/99 apresentada por Ioannis Souladakis (PSE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Protec(cid:231)ªo das empresas europeias no Kosovo Aquando da aprecia(cid:231)ªo, em 16. 11. 1999, da minha pergunta oral (cid:224) Comissªo H-0608/99 (1) sobre a protec(cid:231)ªo dos interesses das empresas da Uniªo Europeia no Kosovo, o ComissÆrio Patten declarou nªo ter informa(cid:231)ıes sobre pressıes e amea(cid:231)as de que sªo alvo as empresas europeias no Kosovo. Para cobrir estas lacunas entreguei-lhe pessoalmente a correspondŒncia escrita relevante da empresa «Mytilinaios» com os Srs. Kouchner e Dixon. Solicitei-lhe tambØm que se informe sobre a situa(cid:231)ªo e funcionamento actuais das telecomunica(cid:231)ıes no Kosovo a fim de ter uma imagem completa sobre o tema. A boa comunica(cid:231)ªo entre o Parlamento e a Comissªo contribuirÆ para a protec(cid:231)ªo dos interesses da UE onde estejam eventualmente amea(cid:231)ados. Neste momento, no Kosovo, estªo em risco os direitos funda- mentais de empresas europeias. O Organismo de Telecomunica(cid:231)ıes da GrØcia (OTE) e a STET International da ItÆlia que participam respectivamente com 20 % e 29 % do capital da Srbija Telekom, sªo afectadas pelo nªo pagamento (cid:224) Srbija Telekom das tarifas de utiliza(cid:231)ªo das telecomunica(cid:231)ıes no Kosovo, e o UCK, com apoios encobertos, insiste que a rede deverÆ ser reconstru(cid:237)da por estas duas empresas para ser em seguida nacionalizada pela Alb(cid:226)nia, em viola(cid:231)ªo dos acordos internacionais. No entanto a maior ilegalidade, aconteceu hÆ muito pouco tempo. De forma totalmente ilegal uma «comissªo especial» na qual participa- vam representantes da ONU e albaneses do Kosovo atribu(cid:237)ram os direitos de instala(cid:231)ªo de telefones m(cid:243)veis (cid:224) empresa francesa Alcatel. Estes direitos pertencem em exclusivo ao OTE e (cid:224) STET International de acordo com os acordos internacionais em vigor que estabelecem que o Kosovo estÆ integrado no espa(cid:231)o vital de exerc(cid:237)cio de competŒncias e de exporta(cid:231)ªo de lucros destas empresas. Pergunta-se (cid:224) Comissªo como irÆ defender os direitos legais das empresas europeias no Kosovo que neste momento estªo amea(cid:231)ados por c(cid:237)rculos ilegais, nos quais come(cid:231)am a estar envolvidos funcionÆrios da ONU que agem contrariamente (cid:224) missªo de que foram incumbidos e exortÆ-los a respeitarem a legalidade na regiªo. (1) Relato integral das sessıes de 16. 11. 1999, p. 60. Resposta dada pelo Sr. Patten em nome da Comissªo (9 de Dezembro de 1999) A Comissªo estÆ a proceder (cid:224) recolha das informa(cid:231)ıes necessÆrias para responder (cid:224) pergunta colocada. A Comissªo nªo deixarÆ de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo. (2000/C 170 E/191) PERGUNTA ESCRITA P-2575/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Falta de infra-estruturas e instala(cid:231)ıes no porto de Patras O recente acidente com o navio de passageiros SUPERFAST III que causou a morte trÆgica de 12 pessoas na sequŒncia do incŒndio que se declarou a 14 milhas nÆuticas ao largo do porto de Patras, revelou o problema cr(cid:243)nico deste porto em que a grande falta de infra-estruturas e instala(cid:231)ıes tornam insuficiente a seguran(cid:231)a e a saœde dos passageiros, dificultam os processos de embarque e desembarque e de controlo de passageiros, bem como os processos elementares de controlo dos ve(cid:237)culos pesados. C 170 E/156 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 6. 2000 Pergunta-se (cid:224) Comissªo: 1. 2. 3. 4. Se tenciona exigir ao Governo grego que proceda sem demora (cid:224) melhoria das infra-estruturas do porto de Patras e para facilitar o trÆfico de passageiros, tanto mais que a GrØcia recebe financiamentos dos Fundos ComunitÆrios para a melhoria dos portos que, no entanto, em regra sªo aplicados apenas no sector do tr(cid:226)nsito de mercadorias; Se tem conhecimento das razıes pelas quais o MinistØrio grego competente nªo procedeu (cid:224) melhoria das infra-estruturas do porto de Patras como tinha proposto a Comissªo com base em propostas e estudos realizados pelo servi(cid:231)o competente nos portos de Dover e, caso contrÆrio, se tenciona solicitar explica(cid:231)ıes; Se bem que a Directiva 1999/35 (1) s(cid:243) seja de aplica(cid:231)ªo obrigat(cid:243)ria nos Estados-membros a partir de 1 de Dezembro de 2000, irÆ a Comissªo solicitar ao Governo grego que publique, num gesto de boa vontade, as conclusıes do inquØrito (cid:224) tragØdia do SUPERFAST III e forne(cid:231)a uma c(cid:243)pia (cid:224) Comissªo, de acordo com o artigo 2o da directiva supra? Se tem propostas para a melhoria das infra-estruturas elementares de seguran(cid:231)a e saœde dos passageiros nos outros portos da GrØcia (Pireu Igoumenitsa, diversas ilhas, etc. ) e que compromissos solicitarÆ para estes por parte do Governo grego. (1) JO L 138 de 1. 6. 1999, p. 1. Resposta dada pelo Sr. Barnier em nome da Comissªo (20 de Dezembro de 1999) A Comissªo estÆ a proceder (cid:224) recolha das informa(cid:231)ıes necessÆrias para responder (cid:224) pergunta colocada. A Comissªo nªo deixarÆ de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo


title: PERGUNTA ESCRITA E-2446/99 apresentada por Roberta Angelilli (UEN) à Comissão. Protecção dos consumidores no Lácio.

eurovoc_concepts:
Italy
Latium
food inspection
infringement of EU law
legal basis
national implementing measure

text: C 303 E/62 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/055) PERGUNTA ESCRITA E-2446/99 apresentada por Roberta Angelilli (UEN) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Protec(cid:231)ªo dos consumidores no LÆcio Na sequŒncia dos recentes acontecimentos em vÆrios pa(cid:237)ses membros respeitantes a alimentos adulterados ou geneticamente manipulados, deu-se in(cid:237)cio, tambØm a n(cid:237)vel nacional em ItÆlia, ao debate sobre a seguran(cid:231)a e sobre a higiene dos alimentos e, consequentemente, sobre os controlos que as autoridades deverªo impor para proteger a saœde dos consumidores. VÆrias directivas, nomeadamente, 93/99/CEE (1), 86/96/COL (recomenda(cid:231)ªo da autoridade de controlo EFTA), 90/220/CEE (2), 89/397/CEE (3) e 93/43/CEE (4), indicam claramente alguns dos par(cid:226)metros aos quais esses controlos devem obedecer. Com base nesses par(cid:226)metros deveriam ser efectuados entre 30 e 50 controlos por amostragem por cada 10. 000 habitantes. Assim, no caso de Roma e da sua prov(cid:237)ncia o nœmero de controlos deveria ser de 15. 000 a 20. 000. No entanto, o nœmero de amostras analisadas Ø de cerca de 11 por dia, ou seja, 4. 000 num ano, um nœmero muit(cid:237)ssimo inferior ao que foi estabelecido pelas directivas europeias. Mesmo ap(cid:243)s o conhecido esc(cid:226)ndalo da galinha contaminada pela dioxina, a Regiªo do LÆcio nªo organizou qualquer programa sØrio de controlo dos alimentos, expondo os consumidores a graves perigos. Tendo isto em conta, poderÆ a Comissªo informar: 1. se existem outras directivas da Comissªo sobre a matØria em questªo; 2. se a ItÆlia procedeu de facto (cid:224) transposi(cid:231)ªo das directivas relativas a esta matØria; 3. 4. (1) (2) (3) (4) caso contrÆrio, que medidas tomou ou pretende tomar a Comissªo contra as autoridades competentes italianas e, em particular, contra a Administra(cid:231)ªo regional do LÆcio; se nªo tenciona, consumidores do LÆcio, intervir directamente a fim de impor os controlos necessÆrios? tendo em conta a urgŒncia imposta pelo constante perigo para a saœde dos JO L 290 de 24. 11. 1993, p. 14. JO L 117 de 8. 5. 1990, p. 15. JO L 186 de 30. 6. 1989, p. 23. JO L 175 de 19. 7. 1993, p. 1. Resposta dada por David Byrne em nome da Comissªo (4 de Fevereiro de 2000) A Directiva 89/397/CEE do Conselho, de 14 de Junho de 1989, relativa ao controlo oficial dos gØneros aliment(cid:237)cios e a Directiva 93/99/CEE do Conselho, de 29 de Outubro de 1993, relativa a medidas adicionais respeitantes ao controlo oficial dos gØneros aliment(cid:237)cios, prevŒem a realiza(cid:231)ªo de controlos pelos Estados-membros a fim de garantir o cumprimento das disposi(cid:231)ıes da legisla(cid:231)ªo europeia e da legisla(cid:231)ªo nacional relativa aos gØneros aliment(cid:237)cios. Ambas as directivas do Conselho enunciam princ(cid:237)pios e exigŒncias gerais em matØria de controlo da aplica(cid:231)ªo de um leque variado de disposi(cid:231)ıes legislativas relativas aos gØneros aliment(cid:237)cios, nomeadamente no plano da higiene dos produtos alimentares, dos contaminantes, da rotulagem, dos aditivos, dos edulcorantes, dos aromas e dos materiais em contacto com os alimentos. Nªo fixam a frequŒncia das inspec(cid:231)ıes ou da recolha de amostras, estabelecendo apenas um princ(cid:237)pio geral: os estabelecimentos que fabricam produtos alimentares devem ser inspeccionados segundo uma frequŒncia proporcional ao risco, recolhendo, se necessÆrio, amostras para facilitar as actividades de inspec(cid:231)ªo. Embora constitua um suplemento importante em rela(cid:231)ªo a outras actividades de controlo, a amostragem em si nªo Ø essencial pois apenas fornece uma informa(cid:231)ªo parcial. O princ(cid:237)pio intr(cid:237)nseco da legisla(cid:231)ªo em matØria de controlo consiste em assegurar que os controlos sejam efectuados no local de fabrico dos gØneros aliment(cid:237)cios pela empresa. Estes controlos sªo verificados pelas autoridades atravØs de inspec(cid:231)ıes, e auditorias e, se necessÆrio, amostragens. O controlo no local de fabrico 24. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 303 E/63 oferece uma maior garantia de seguran(cid:231)a alimentar do que a amostragem de alimentos ao n(cid:237)vel do mercado, embora os Estados-membros sejam incentivados a efectuar amostras a este n(cid:237)vel para efeitos de controlo e vigil(cid:226)ncia. Por for(cid:231)a do artigo 14o da Directiva 89/397/CEE, os Estados-membros submetem (cid:224) Comissªo os resultados das suas actividades de controlo, nomeadamente o nœmero de inspec(cid:231)ıes efectuadas, o nœmero de infrac(cid:231)ıes detectadas e uma s(cid:237)ntese sobre as amostras recolhidas para determinadas categorias de alimentos. Por for(cid:231)a desta disposi(cid:231)ªo, as autoridades italianas submeteram (cid:224) Comissªo as suas estat(cid:237)sticas de controlo; estas revelam que as autoridades italianas de inspec(cid:231)ªo se conformam aos princ(cid:237)pios estabelecidos nas directivas em matØria de controlo. As estat(cid:237)sticas nªo sªo repartidas por regiıes para cada Estado-membro. Todos os anos desde 1993 a Comissªo recomenda aos Estados-membros que efectuem determinados controlos alimentares na Comunidade a fim de equacionar um problema espec(cid:237)fico. Em determinados casos, estes controlos incluem a amostragem e a anÆlise dos gØneros aliment(cid:237)cios e, com efeito, a Recomenda(cid:231)ªo 86/96/COL, de 10 de Julho de 1996 reflecte a execu(cid:231)ªo do programa coordenado de 1996 no seio do Espa(cid:231)o Econ(cid:243)mico Europeu (EEE). No ano 2000, este programa examinarÆ os controlos efectuados nos dom(cid:237)nios do transporte em vÆcuo de gØneros aliment(cid:237)cios, da aplica(cid:231)ªo de sistemas de seguran(cid:231)a alimentar em determinados tipos de empresas do sector alimentar e da exactidªo da rotulagem no atinente (cid:224)s informa(cid:231)ıes nutricionais. Tal como nos anos anteriores, a Comissªo nªo emitiu quaisquer recomenda(cid:231)ıes sobre o n(cid:237)vel ou a taxa de amostras a recolher, ou o nœmero de empresas do sector alimentar a incluir no programa. A recolha de amostras Ø geralmente efectuada nos Estados-membros, tendo em conta os projectos de controlo obrigat(cid:243)rio dos res(cid:237)duos, no quadro da Directiva 93/99/CEE do Conselho, de 29 de Outubro de 1993, relativa a medidas adicionais respeitantes ao controlo oficial dos gØneros aliment(cid:237)cios (1). Estes projectos incluem o controlo dos policlorobifenilos (PCB) e de outros contaminantes ambientais como a dioxina. A ItÆlia respeitou as exigŒncias da directiva, tendo submetido os resultados desde 1998, e do projecto proposto para 1999. AlØm das informa(cid:231)ıes estat(cid:237)sticas sobre os controlos prestadas pelos Estados-membros, a Comissªo efectua auditorias dos mesmos, nos termos do disposto no artigo 5o da Directiva 93/99/CEE, e por for(cid:231)a de outras directivas relativas (cid:224) produ(cid:231)ªo de gØneros alimentares de origem animal. Estes sªo realizados pelo Servi(cid:231)o Alimentar e VeterinÆrio da Comissªo. O artigo 4o da Directiva 90/220/CEE do Conselho, de 23 de Abril de 1990, relativa (cid:224) liberta(cid:231)ªo deliberada no ambiente de organismos geneticamente modificados (2) prevŒ que os Estados-membros velarªo por que a autoridade competente organize inspec(cid:231)ıes e adopte as medidas de controlo eventualmente necessÆrias para garantir o cumprimento da directiva. Tal poderÆ incluir a recolha de amostras e o controlo com vista a determinar se um organismo geneticamente modificado (OGM) Ø ou nªo autorizado. Embora este artigo se refira (cid:224) liberta(cid:231)ªo experimental e comercial dos OGM, nªo Ø extens(cid:237)vel (cid:224) inspec(cid:231)ªo e (cid:224) recolha de amostras dos OGM dos gØneros aliment(cid:237)cios. A Comissªo estÆ ciente de que Ø necessÆrio introduzir melhorias em matØria de uniformidade dos controlos efectuados pelos Estados-membros. A legisla(cid:231)ªo europeia relativa aos controlos efectuados pelos Estados-membros deve ser modernizada a fim de tirar partido das novas tØcnicas de controlo e dos ensinamentos retirados do p(cid:226)nico recente em matØria de seguran(cid:231)a alimentar, suscitado pela encefalopatia espongiforme bovina e pela dioxina. A este respeito, o Livro Branco da Comissªo sobre a seguran(cid:231)a alimentar (3) contØm recomenda(cid:231)ıes a favor da melhoria da legisla(cid:231)ªo em matØria de controlo, para assegurar a sua eficÆcia a todos os n(cid:237)veis da cadeia de produ(cid:231)ªo, da enxada (cid:224) mesa, nomeadamente aditando novas disposi(cid:231)ıes relativas ao controlo dos alimentos para animais. A Comissªo insistiu igualmente no controlo das autoridades competentes incumbidas da inspec(cid:231)ªo alimentar nos Estados- -membros pelo Servi(cid:231)o Alimentar e VeterinÆrio da Comissªo. Informa(cid:231)ıes sobre os controlos nos Estados-membros encontram-se dispon(cid:237)veis no s(cid:237)tio web: http:// europa. eu. int/comm/dg24/health/ (1) JO L 125 de 23. 5. 1996. (2) JO L 117 de 8. 5. 1990. (3) COM(1999) 719 final


title: WRITTEN QUESTION P-2499/99 by María Izquierdo Rojo (PSE) to the Commission. Medi Telecom.

eurovoc_concepts:
VAT
directive (EU)
provision of services
tax exemption
tax harmonisation
taxpayer
third country

text: 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/151 (2000/C 225 E/164) WRITTEN QUESTION P-2499/99 by Mar(cid:237)a Izquierdo Rojo (PSE) to the Commission (16 December 1999) Subject: Medi Telecom With regard to the planned takeover, in the near future, of Medi Telecom by Telef(cid:243)nica Intercontinental SA and Portugal Telecom Internacional (Sgps), what observations have been submitted to the Commission? What will the takeover operation involve? When will the Commission adopt a final decision? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (11 January 2000) The transaction by means of which Telef(cid:243)nica InterContinental SA (controlled by Telef(cid:243)nica S. A. ) and Portugal Telecom Internacional S. A. (controlled by Portugal Telecom S. A. ) acquire joint control of MØdi- Telecom, a company incorporated under Morocco law, was notified to the Commission pursuant to Article 4 of Council Regulation (EEC) No 4064/89 of 21 December 1989 on the control of concentrations between undertakings (1) (the Merger Regulation) on 17 November 1999. Following the established procedure, a notice announcing this notification and inviting third parties to comment was published in the Official journal (2). The deadline for receipt of comments was 6 December 1999. The Commission is not authorised to disclose confidential information provided by those parties in connection with the transaction. MØdi Telecom has been created to install and operate a GSM cellular mobile telecommunications business in Morocco. It will be the second operator in the provision of those services in direct competition with the incumbent operator, which is so far the only player authorised in that market. The provision of MØdi Telecom mobile telecommunication services is to be restricted to the territory of Morocco. The Commission approved the decision on 17 December 1999 as the operation did not raise serious doubts as to its compatibility with the common market. (1) OJ L 395, 30. 12. 1989; corrected version OJ L 257, 21. 9. 1990; as last amended by Regulation (EC) No 1310/97, OJ L 180, 9. 7. 1997, corrigendum in OJ L 40, 13. 2. 1998. (2) OJ C 336, 24. 11. 1999. (2000/C 225 E/165) WRITTEN QUESTION P-2500/99 by Fran(cid:231)oise GrossetŒte (PPE-DE) to the Commission (16 December 1999) Subject: Common system of value-added tax (cid:129) the place where services are supplied Which precise provision of Article 9 of the Sixth Council Directive 77/388/EEC (1) of 17 May 1977 on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes should, in the Commission(cid:146)s opinion and subject to the application of Article 9(3) of the Directive, apply to the following services when they are supplied to a taxable person established in a country (be it a Member State or third country) other than that where the provider of the services is established: (cid:129) the installation and renting out of stands offering another firm, as either a means or an end, the opportunity to advertise the qualities of its products at trade fairs; (cid:129) management and administrative services offered by a parent company to other firms in the group;


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2493/99 af Dominique Souchet (UEN) til Kommissionen. Eksportrestitutioner for forarbejdede fødevarer.

eurovoc_concepts:
export refund
processed food product

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/55 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (28. januar 2000) Kommissionen henviser til sit svar p(cid:229) det (cid:230)rede medlems skriftlige forespłrgsel E-3958/98 (1), hvori det hedder, at Kommissionen fłlger nłje med i, hvordan situationen udvikler sig i Central- og (cid:216)steuropa med hensyn til beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret. Efter Kommissionens opfattelse er der i langt stłrsteparten af de central- og łsteurop(cid:230)iske lande gjort betydelige fremskridt med hensyn til harmoniseringen af landenes lovgivning med g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabsret. Men der er dog stadig visse mangler i forbindelse med etableringen af passende lovrammer. Det er ogs(cid:229) nłdvendigt, at man forbedrer administrationens kapacitet til at h(cid:229)ndh(cid:230)ve intellektuelle ejendomsrettighe- der betydeligt og skaber et bedre administrativt samarbejde mellem myndighederne. De fleste central- og łsteurop(cid:230)iske lande er p(cid:229) vej i den rigtige retning og omfanget af piratkopiering er faldende, selv om det stadig er stort. Man kan n(cid:230)vne Bulgarien som et land, der har opn(cid:229)et betydelige resultater i kampen mod piratkopiering i 1999. Kommissionen vil fortsat prioritere kampen mod piratkopiering meget hłjt i udvidelsesforhandlingerne. (1) EFT C 207 af 21. 7. 1999, s. 151. (2000/C 280 E/055) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2493/99 af Dominique Souchet (UEN) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Eksportrestitutioner for forarbejdede fłdevarer Restitutioner udgłr et nłdvendigt element for, at visse af EU(cid:146)s fłdevareindustrier kan forts(cid:230)tte med at eksportere forarbejdede europ(cid:230)iske landbrugsprodukter til de internationale markeder. De udgłr en logisk og legitim kompensation for prisforskellen for r(cid:229)varer i EU i forhold til de internationale priser, hvilket er en v(cid:230)sentlig faktor i f(cid:230)llesskabspr(cid:230)ferencen. Kommissionens forslag om at nedsk(cid:230)re restitutionsbudgettet for produkter uden for bilag I med 4,5 % er netop blevet forelagt til afstemning p(cid:229) det sidste młde i forvaltningsudvalget. Det kvalificerede flertal blev ikke opn(cid:229)et, da resultatet af afstemningen om dette forslag var 53 stemmer imod, 28 hverken for eller imod og 0 stemmer for. 1. Agter Kommissionen p(cid:229) denne baggrund at vedtage dette forslag? 2. Inden forhandlingerne i WTO, som snart indledes i Seattle, mener Kommissionen da ikke, at den giver et uheldigt politisk signal med hensyn til bevarelse af f(cid:230)llesskabspr(cid:230)ferencen, som udgłr et vigtigt princip i den f(cid:230)lles landbrugspolitik? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (26. januar 2000) Det (cid:230)rede parlamentsmedlem henviser til fasts(cid:230)ttelsen af eksportrestitutioner for varer uden for EF- traktatens bilag I (tidl. bilag II), hvor satserne generelt er blevet nedsat med 4,5 % fra den 1. november 1999. Denne neds(cid:230)ttelse tager sigte p(cid:229) at holde udgifterne til restitutioner for varer uden for bilag I inden for den ramme, der er fastlagt for budgetbevillingerne som fłlge af budgetmyndighedens beslutninger. Denne foranstaltning bringer ikke princippet om f(cid:230)llesskabspr(cid:230)ference i fare, men har udelukkende til form(cid:229)l at sikre, at der ved fasts(cid:230)ttelsen af restitutionssatserne tages hensyn til det forhold, at der p(cid:229) den ene side er betydelige forskelle mellem priserne p(cid:229) landbrugsprodukter i F(cid:230)llesskabet og p(cid:229) verdens- markedet, og at der p(cid:229) den anden side er en budgetdisciplin, som skal overholdes, s(cid:230)rlig for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r landbrugsudgifterne. C 280 E/56 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 I łvrigt har Kommissionen forelagt R(cid:229)det en meddelelse (1), hvori den foresl(cid:229)r nogle specifikke foran- staltninger, der best(cid:229)r dels i spareforanstaltninger, dels i indfłrelse af yderligere lempelser i adgangen til at benytte proceduren for aktiv for(cid:230)dling, s(cid:229)ledes at F(cid:230)llesskabets forarbejdningsindustri kan opretholde sin konkurrenceevne p(cid:229) tredjelandsmarkederne. (1) KOM(1999) 673 endelig udg. (2000/C 280 E/056) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2505/99 af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen (22. december 1999) Om: Fluortils(cid:230)tning i vand Kan Kommissionen oplyse, om man p(cid:229) baggrund af den bekymring, nogle borgere i min valgkreds har givet udtryk for, er villig til at revidere den nuv(cid:230)rende lovgivning om drikkevand, s(cid:229) den kommer til at omfatte et forbud mod fluortils(cid:230)tning i vand? Kan Kommissionen opregne de vigtigste videnskabelige undersłgelser, som kan underbygge dens afgłrelse om ikke at tage spłrgsm(cid:229)let om fluortils(cid:230)tning i vand op p(cid:229) EU-plan eller foresl(cid:229) et forbud herimod? Svar afgivet p(cid:229) Kommissions vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (17. januar 2000) Drikkevandskvaliteten reguleres i F(cid:230)llesskabet ved R(cid:229)dets direktiv 80/778/E(cid:216)F af 15. juli 1980 om kvaliteten af drikkevand (1), som pr. 25. december 2003 vil v(cid:230)re erstattet med det nyligt vedtagne nye drikkevandsdirektiv 98/83/EF (2). Begge direktiver begr(cid:230)nser den hłjest tilladte koncentration af fluor i drikkevand, uanset dets oprindelse, dvs. naturligt til stede eller kunstigt tilsat. Spłrgsm(cid:229)let om tils(cid:230)tning af fluor i vandforsyningen er medlemsstaternes ansvarsomr(cid:229)de. Medlemsstaterne skal imidlertid overholde den maksimumsgr(cid:230)nse, der er fastsat i direktivet. Medlemsstaternes politik p(cid:229) dette omr(cid:229)de afh(cid:230)nger af en r(cid:230)kke faktorer, herunder lokal skik og vaner, som er forskellig i de forskellige medlemsstater. Der er ingen tvivl om, at fluortils(cid:230)tning er et kontroversielt emne p(cid:229) grund af de positive eller negative virkninger fluor kan have, afh(cid:230)ngig af stoffets koncentration i drikkevandet. Den gr(cid:230)nse, der er fastsat i drikkevandsirektivet er p(cid:229) 1,5 milligram er. liter (mg/l), hvilket i henhold til WHO(cid:146)s synspunkt (Verdenssundhedsorganisationen), som det kommer til udtryk i dens retningslinjer for drikkevandskvalitet, repr(cid:230)senterer en god balance mellem fluors positive og negative virkninger. Positive virkninger starter ved omkring 0,5 mg/l og op til 2 mg/l. Jo mere koncentrationen stiger opad fra 2 mg/l jo mere stiger farerne for negative virkninger som dental fluorose eller endog knogle-fluorose ved meget hłje koncentrationer. Derfor er svaret p(cid:229) det fłrste spłrgsm(cid:229)l, at Kommissionen ikke overvejer nogen revision af bestemmel- serne, idet det nye drikkevandsdirektiv blev vedtaget i november 1998 og stadig skal gennemfłres. Med hensyn til det andet spłrgsm(cid:229)l er den vigtigste reference WHO(cid:146) publikation: »Guidelines for drinking water quality, second edition volume 2, Geneva 1996«. I dette v(cid:230)rk findes oplysningerne om fluor p(cid:229) side 231-237, herunder en liste over 18 relevante referencer. (1) (2) EFT L 229 af 30. 8. 1980. EFT L 330 af 5. 12. 1998


title: WRITTEN QUESTION P-2540/99 by Patricia McKenna (Verts/ALE) to the Commission. Planned golf course in Doonbeg, Co. Clare, Ireland.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU financing arrangements
European Regional Development Fund
Ireland
biotope
infringement of EU law
public works
sports facilities

text: C 280 E/68 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/067) WRITTEN QUESTION E-2537/99 by Michiel van Hulten (PSE) to the Commission (4 January 2000) Subject: Support to American agriculture sector In an article headlined (cid:145)America gives farming more support than EU(cid:146) published in the Agrarisch Dagblad (Agricultural Daily, Netherlands) for 14 October 1999, a Commission official is reported as stating that in the 1999-2000 farming year the United States will be paying out more in agricultural subsidies than the European Union. Price support in the United States is said to be running at some 20 billion dollars annually. Can the Commission indicate what forms of support the United States grants its agricultural sector, and will it provide figures to support the statement attributed to the Commission official? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (31 January 2000) The American budget for agriculture at € 63 and € 69 billion for the years 1999 and 2000 respectively is more than 50 % higher than that for the common agricultural policy (CAP). It should be pointed out, however, to producers. The food, nutrition and consumer services for example which accounted for € 35 billion of the 1999 agriculture budget benefit American farmers indirectly in that they promote consumption of certain food products, which are virtually all sourced from American farms. the American agriculture budget expenditure is only of indirect benefit that much of In calendar year 1999, direct federal government payments to American farmers amounted to € 22,5 billion or the equivalent of € 11 000 per farm, double the average payment to Community farmers. The principal mechanism for supporting American farmers is through Agricultural Market Transition Act (AMTA) payments which are direct payments to farmers and are fixed on the basis of historic production and loan deficiency payments which amount to the difference between market prices and a pre-determined amount per bushel, known as the loan rate. In 1998 and 1999, the American government supplemented these payments already available to farmers by about € 15 billion in total through two (cid:145)emergency(cid:146) packages, which was distributed on the basis of the data available through the AMTA system. (2000/C 280 E/068) WRITTEN QUESTION P-2540/99 by Patricia McKenna (Verts/ALE) to the Commission Subject: Planned golf course in Doonbeg, Co. Clare, Ireland (16 December 1999) In 1997 an American golf course company, Landmark National, of Columbus, Ohio, agreed with Shannon Development, the Irish State Agency responsible for rural development in the Shannon area of Ireland, to develop a (cid:145)world class leisure and golf links resort(cid:146), including a 51 bedroom hotel and 80 chalets, on unspoiled sand dunes on the coast of County Clare. The location had been long recognised for its nature conservation values, having been listed nationally and in the Clare County Development Plan for protection. The site(cid:146)s importance was confirmed in April 1993 when it was resurveyed with EU LIFE funding. This importance was again confirmed in 1997 when it was again resurveyed with EU LIFE funding and designated as a proposed Special Area of Conservation (SAC) of 266 hectares, notified to the European Commission on 11 April 1997. [Site Code 1007]. 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/69 In February 1998, without any scientific study, the area was reduced from 266 hectares to 52 hectares and the Site Code changed from 1007 to 2250 by the Irish Authorities (cid:129) which in November 1998 enabled the golf development project to proceed. The proposed development was to be part funded by £2,4 million from the European Regional Development Fund under the Operational Programme for Tourism 1994-1999. A study which was commissioned in January 1999 by the relevant Irish authorities from Ireland(cid:146)s leading conchologist Eveleyn Moorkens into the presence of the rare snail listed in Annex II of the Habitats Directive 92/43 (cid:129) Vertigo angustior (cid:129) has proved that the reduction of boundaries had left the majority of the habitat of the snail outside the boundaries of the SAC, and that to maintain the favourable conservation status of the snail the boundaries must be expanded to include the area excluded the year before. The report was not made available on the national planning oral hearing in June 1999 at which the author was present. The national scientific authorities stated at that time that the development would not have a significant impact on any species listed in the Directive in spite of the fact that the report states that (cid:145)changes in topography(cid:146) (which are required by the development proposal) are prohibited. Can the Commission explain what measures it intends to take in order to reestablish the original boundaries of the Special Area of Conservation and protect the habitat of Vertigo angustior? How can the Commission accept that a golf development project (cid:129) which is even partially financed through the Structural Fund(cid:146)s assistance (cid:129) damages a species protected under Directive 92/43? Does the Commission intend to open a procedure for infringement of Community law (Article 226 of the EU Treaty), and especially of Directive 92/43, against the Irish Government? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (20 January 2000) The Commission is aware of the issues raised by the Honourable Member as a result of the investigation of complaints made about the project. In February 1999, the Commission lodged an application against Ireland before the Court of justice under Article 226 (ex Article 169) of the EC Treaty for failure to transmit a complete list of sites for purposes of Article 4(1) of Directive 92/43/EEC on the conservation of natural habitats and of wild flora and fauna (1). The Commission inter alia cited the failure to notify the original proposed special area of conservation at Doonbeg. Since then, the Irish authorities have notified a site at Doonbeg, which, as the Honourable Member has noted, is significantly smaller than the original site (as well as having a different configuration). The report cited by the Honourable Member provides strong evidence that the site reduction was not scientifically justified in the case of vertigo angustior since the new site excludes most of the species population at Doonbeg. The Commission has accordingly requested the Irish authorities to propose a site which completely reflects the presence of this species at Doonbeg. However, to date, the Irish authorities have declined to do so. Having regard to the scope of the existing procedure before the Court, the Commission does not consider it necessary or appropriate to start a new procedure. By letter dated 14 December 1999, the Commission has informed the Irish authorities that the grant of the Community assistance to the above mentioned project is to be suspended, for an amount corresponding to the aid foreseen for the project in question, from the date of receipt of the letter. (1) OJ L 206, 22. 7. 1992. (2000/C 280 E/069) WRITTEN QUESTION E-2543/99 by Neil MacCormick (Verts/ALE) to the Commission (4 January 2000) Subject: EU enlargement, free movement of doctors and patient safety When the EU enlarges, doctors and other health professionals in the new member states will have the right to have their qualifications recognised, and to practice their professions throughout the EU


title: Résolution du Parlement européen sur le Conseil européen d'Helsinki

eurovoc_concepts:
EU relations
European conference
accession negotiations
accession to the European Union
common foreign and security policy
employment policy
environmental protection
fight against crime
institutional reform
intergovernmental conference (EU)
sustainable development

text: C 296/186 Journal officiel des Communautés européennes FR 18. 10. 2000 Jeudi, 16 décembre 1999 5. Helsinki B5-0327, 0353, 0354 et 0357/1999 Résolution du Parlement européen sur le Conseil européen d’Helsinki Le Parlement européen, (cid:1) vu les conclusions des Conseils européens de Luxembourg, Berlin et Cologne et les déclarations du Président du Conseil et du Président de la Commission sur les conclusions du Conseil européen d’Hel- sinki, (cid:1) vu sa résolution du 19 novembre 1997 sur le traité d’Amsterdam (1), (cid:1) vu sa résolution du 18 novembre 1999 sur la préparation de la réforme des traités et la prochaine Conférence intergouvernementale (2), (cid:1) vu sa résolution du 2 décembre 1999 sur la préparation du Conseil européen des 10 et 11 décembre 1999 à Helsinki (3), (cid:1) vu sa résolution du 16 septembre 1999 sur l’établissement de la Charte des droits fondamentaux (4), (cid:1) vu les conclusions du Conseil européen d’Helsinki, Élargissement 1. salue la décision du Conseil d’entamer les négociations sur l’adhésion avec la Roumanie, la Slovaquie, la Lettonie, la Lituanie, la Bulgarie et Malte, créant ainsi un processus d’adhésion à plusieurs vitesses, émi- nemment flexible, en vertu duquel ces pays ont la possibilité de rattraper dans un délai raisonnable les pays candidats dont les négociations sont déjà en cours, s’ils ont suffisamment progressé dans leurs préparatifs; 2. prie instamment la Commission et le Conseil d’accorder une attention particulière lors de la mise en œuvre des stratégies de pré-adhésion et, tout au long des négociations, au renforcement de la primauté du droit, au progrès social, à la protection de l’environnement, à la sûreté et à la sécurité énergétiques, à la protection des minorités, à la discrimination des sexes, ainsi qu’à la politique d’asile et à la politique d’im- migration dans les pays candidats; salue la décision du Conseil selon laquelle le règlement pacifique de tous les conflits frontaliers, au 3. besoin par la soumission des litiges en suspens devant la Cour internationale de justice de La Haye, est considéré comme faisant partie intégrante des critères d’adhésion à l’Union définis à Copenhague; prend note de la décision tendant à considérer la Turquie comme un pays candidat à l’adhésion à 4. l’Union européenne; souligne à nouveau toutefois que des négociations ne peuvent être ouvertes parce que la Turquie ne satisfait pas, tant s’en faut, aux critères politiques de Copenhague; 5. espère que l’octroi du statut de candidat à la Turquie suscitera dans ce pays les réformes qui s’imposent dans le domaine de la démocratie, de la primauté du droit et du respect des droits de l’homme et des minorités, s’agissant plus spécialement du règlement de la question kurde, et demande à la Grande Assemblée nationale d’abolir immédiatement la peine capitale; se félicite que le Conseil européen ait rappelé l’importance de normes de sûreté nucléaire élevées en 6. Europe centrale et orientale, ainsi qu’en Europe du Sud-Est, et partage formellement sa conviction que le Conseil devrait examiner comment traiter la question de la sûreté nucléaire dans le cadre du processus d’élargissement, conformément aux conclusions pertinentes du Conseil; 7. regrette qu’aucune décision concrète n’ait été prise sur l’avenir de la Conférence européenne. (1) JO C 371 du 8. 12. 1997, p. 99. (2) Textes adoptés de cette date, point 4. (3) Textes adoptés de cette date, point 13. (4) PV de cette date, partie II, point 10 a). 18. 10. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 296/187 Jeudi, 16 décembre 1999 Conférence intergouvernementale déplore le manque de vision politique du Conseil européen, qui 8. limite la prochaine CIG sur la réforme institutionnelle, à la taille et la composition de la Commission, à la pondération des voix au sein du Conseil et à l’extension éventuelle du vote à la majorité qualifiée au sein du Conseil; considère que cette réforme est insuffisante pour garantir le fonctionnement efficace d’une Europe 9. élargie; 10. demande que sa position sur l’ordre du jour de la Conférence intergouvernementale soit pleinement pris en compte et demande à la présidence portugaise de faire usage, dans les plus brefs délais, de la possibilité d’ajouter à l’ordre du jour les propositions du Parlement; déplore que le Conseil européen n’ait pas voulu appliquer la méthode communautaire pour la pro- 11. chaine CIG y engageant pleinement le Parlement et la Commission; manifeste sa préoccupation devant la dérive institutionnelle, confirmée dans les conclusions du Conseil européen d’Helsinki, qui place le Conseil et la méthode intergouvernementale au centre du système institutionnel de l’Union; 12. note que le Conseil européen soutient de manière décisive la réforme de l’administration de la Commission et qu’il reconnaît la nécessité d’apporter des modifications importantes aux méthodes de tra- vail du Conseil, mesures nécessaires pour que ces institutions deviennent plus efficaces et se préparent pour l’élargissement; s’inquiète du manque d’ambition évident de la Commission, tel qu’il transparaît dans la proposition de règlement qui va être présentée au sujet de l’accès du public aux documents; demande instamment au Conseil et à la Commission de faire montre d’une transparence plus grande encore, notam- ment en publiant les procès-verbaux des réunions où le Conseil exerce ses fonctions législatives, et demande à celui-ci de participer davantage au dialogue avec lui-même pour toutes les questions politiques; déplore le fait que les deux représentants du Parlement européen ne soient pas pleinement associés 13. à toutes les phases et à tous les niveaux de la CIG comme il l’avait demandé; demande que le texte final résultant de la CIG lui soit soumis en suivant la même procédure que 14. celle de l’avis conforme; se réserve de donner son avis conformément à l’article 48 du traité UE pour la convocation de la 15. CIG. Politique européenne commune de sécurité et de défense 16. prend acte des décisions du Conseil relatives à la politique européenne commune en matière de sécurité et de défense; prie le Conseil d’associer pleinement le Parlement à l’évolution future des instru- ments et des mécanismes de cette politique commune; invite instamment le Conseil à renforcer encore dans ce cadre sa capacité de prévention active des 17. conflits et de gestion non militaire des crises; 18. presse la Commission de faire le nécessaire pour améliorer ses possibilités en vue de la mise en œuvre plus rapide et plus efficace de programmes civils pour prévenir les conflits et gérer les crises et de lui faire rapport dans un délai de six mois sur les mesures qu’elle entend prendre; 19. propose le développement d’autres formes non militaires de gestion des crises en tant que moyen essentiel pour gérer et résoudre les crises et invite le Conseil et la Commission à jouer un rôle plus résolu en matière de prévention des conflits, de renforcement de la démocratie, de respect des droits de l’homme et de développement économique et social, en promouvant les bonnes pratiques de gouvernement dans les pays tiers selon tout l’éventail des valeurs européennes. Économie durable, concurrentielle et créatrice d’emplois se félicite de ce que le Conseil ait souscrit à la stratégie de la Commission pour le marché 20. intérieur mais regrette que celle-ci n’ait pas été appuyée plus vigoureusement comme une démarche pri- mordiale sous l’angle des politiques économique et industrielle de l’Union; reste convaincu que les liens entre la politique économique, la politique de l’emploi et les politiques de cohésion sociale doivent être considérés comme les trois côtés d’un triangle équilatéral constituant une combinaison soigneusement dosée de politiques et qu’elles doivent se respecter mutuellement; C 296/188 Journal officiel des Communautés européennes FR 18. 10. 2000 Jeudi, 16 décembre 1999 21. se félicite de l’acceptation des initiatives en matière de commerce électronique mais estime que l’importance de cette forme de commerce en ce qui concerne la promotion du marché intérieur a été sous-estimée; prend note de l’approbation donnée par le Conseil à l’initiative relative à l’Europe de 22. l’électronique mais regrette que les documents sur lesquels s’appuie cette initiative n’aient pas encore été transmis aux députés au Parlement européen; constate que le Conseil européen a finalement reconnu le manque de coordination des «processus, 23. dialogues et lignes directrices» successifs relevant du pacte européen pour l’emploi convenu à Cologne; insiste par conséquent sur la nécessité de mettre en place des dispositions simplifiées et plus cohérentes, démarche dans laquelle le Parlement européen doit jouer un rôle à part entière; rappelle au Conseil européen que, pour progresser dans la voie d’une réduction durable du chô- 24. mage, il faut aussi encourager l’esprit d’entreprise et la création d’entreprises, et se félicite par conséquent de ce que le Conseil européen ait reconnu le rôle du commerce électronique dans le renforcement du dynamisme et de l’ouverture de l’économie européenne; se félicite aussi de l’attention accordée à la compétitivité et demande à être pleinement associé, à 25. côté du Conseil et de la Commission, au débat que le Conseil européen a lancé sur la compétitivité et la coordination économique; espère qu’à Lisbonne, les chefs d’États et de gouvernements aborderont enfin de manière approfon- 26. die la promotion de l’emploi et la protection sociale, le Conseil européen d’Helsinki n’ayant fait aucune déclaration contraignante à ce sujet; constate qu’un rapport sera présenté à Lisbonne sur le plan d’action pour l’Europe électronique et se 27. propose d’émettre un avis avant cette discussion; 28. déplore la piètre gestion de la conférence ministérielle de l’OMC à Seattle et la prépondérance de la politique intérieure américaine, cause du fiasco de ladite conférence; réaffirme la nécessité d’un système d’échanges multilatéraux qui soit ouvert, se fonde sur des règles et respecte les normes sociales et environ- nementales ainsi que les intérêts des pays en voie de développement, et demande à la Commission de soumettre des propositions pour la relance d’un cycle complet de négociations commerciales. Fiscalité 29. regrette qu’un accord n’ait pu intervenir sur la coordination de la fiscalité, dès lors qu’il est capital qu’aucun citoyen résident de l’Union européenne ne puisse éluder l’imposition des revenus de l’épargne, et demande instamment que ce problème soit rapidement réglé. Environnement et développement durable 30. prend note avec satisfaction de l’engagement univoque pris par le Conseil européen de procéder, à intervalles réguliers, à des évaluations, à un suivi et à une surveillance, ainsi que de développer d’urgence des instruments appropriés et de définir des données nécessaires à cette fin; note toutefois que tout progrès ultérieur dépendra de mesures politiques concrètes dans les différents domaines concernés; 31. attend avec impatience les conclusions des Conseils Marché intérieur, Développement et Industrie, ainsi que des Conseils Affaires générales, ECOFIN et Pêche, sur leurs stratégies visant à intégrer la dimen- sion environnementale dans leurs travaux et se félicite que le Conseil européen soit déterminé à introduire une nouvelle phase dans ce processus, en préconisant des stratégies globales, prévoyant la possibilité d’y inclure un calendrier des mesures à prendre, ainsi qu’un ensemble d’indicateurs applicables à tous ces secteurs, travaux qui devront être présentés au Conseil européen de juin 2001. Autres politiques internes Santé publique et sûreté alimentaire 32. partage l’avis du Conseil européen selon lequel il est nécessaire d’assurer un niveau élevé de protec- tion de la santé dans la définition de toutes les politiques communautaires; se félicite dans ce contexte qu’il soit demandé de veiller tout particulièrement à tout effort visant à garantir une alimentation saine et de qualité pour l’ensemble des citoyens, par l’amélioration des normes de qualité et le renforcement des sys- tèmes de contrôle sur toute la chaîne alimentaire; souligne que la réalisation de contrôles appropriés et 18. 10. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 296/189 Jeudi, 16 décembre 1999 suffisants est de la compétence des États membres et que ces contrôles représentent une obligation et une responsabilité auxquelles doivent veiller les États membres; attend les propositions que la Commission soumettra prochainement en vue de la création éventuelle d’une autorité de l’Union européenne chargée de l’alimentation et de la santé publique. Lutte contre la criminalité organisée et contre la drogue 33. note que le Conseil européen a bien entériné le plan d’action de l’Union en matière de lutte contre la drogue (2000-2004) et a invité les institutions et les organes concernés à établir un bilan d’ici 2002 mais regrette vivement que ses recommandations contenues dans sa résolution du 19 novembre 1991 (1) sur ce sujet n’aient pas été examinées par le Conseil, en particulier le principe d’un Conseil interpilier extraordi- naire consacré à la lutte antidrogue; s’inquiète de ce que la demande relative à une nouvelle stratégie de l’Union européenne en matière 34. de prévention et de lutte contre la criminalité organisée ne revête pas le moindre caractère d’urgence, aucune instruction ou délai fermes n’ayant été donnés au Conseil; note par ailleurs que le Conseil européen est resté muet sur le plan d’action UE-Russie concernant la criminalité organisée et invite instamment le Conseil à consulter le Parlement avant que l’Union adopte ce plan. Relations extérieures 35. regrette l’absence de progrès quant à un règlement du différend concernant Gibraltar; 36. se félicite de l’adoption d’une stratégie commune de l’Union européenne concernant l’Ukraine, mais regrette que le Parlement n’ait pas été associé à l’élaboration de cette stratégie et invite le Conseil à tenir compte dans ses démarches ultérieures de l’intérêt que partagent l’Ukraine et l’Union européenne à renfor- cer les aspirations européennes de ce pays et sa capacité de contribuer à un ordre international juste; 37. regrette qu’aucune décision n’ait été prise par le Conseil européen sur la poursuite et l’intensification du processus de Barcelone pour la paix, la stabilité et la coopération économique au service du développe- ment dans la région méditerranéenne; 38. se félicite des décisions prises par le Conseil européen sur la poursuite et l’intensification des travaux relatifs à la dimension nordique ainsi que de la demande qu’il a adressée à la Commission d’élaborer, en coopération avec le Conseil et en concertation avec les pays partenaires, un plan d’action pour la dimen- sion septentrionale dans les politiques extérieures et transfrontalières de l’Union européenne; 39. se félicite de ce que le Conseil européen se soit engagé à mettre en œuvre pleinement et sans délai le pacte de stabilité pour l’Europe du Sud-Est; souligne toutefois que ce programme doit être dûment financé et se fonder sur une évaluation satisfaisante des besoins; 40. regrette l’absence de progrès tangibles au Kosovo, condamne les graves violations des droits des Serbes, des Roms et d’autres minorités, approuve la détermination du Conseil à faire appliquer le mandat des Nations unies et déplore qu’aucune mesure n’ait été prise à l’égard des 2 000 prisonniers de guerre albanais encore maintenus en détention en Serbie; 41. se félicite des derniers événements survenus dans le cadre du processus de paix au Moyen-Orient et invite le Conseil à exercer les pressions requises pour faire en sorte que l’ouverture des négociations entre Israël et la Syrie débouche sur un règlement du conflit qui soit rapide et qui satisfasse toutes les parties à ce processus. Irlande du Nord souscrit aux remarques du Conseil européen concernant l’évolution notable qui s’opère en Irlande 42. du Nord et se félicite de cette évolution * * * charge sa Présidente de transmettre la présente résolution au Conseil européen, au Conseil, à la 43. Commission et aux gouvernements et parlements des États membres. (1) Textes adoptés de cette date, point 1


title: WRITTEN QUESTION E-2493/99 by Dominique Souchet (UEN) to the Commission. Export refunds for processed food products.

text: 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/55 Answer given by Mr Verheugen on behalf of the Commission (28 January 2000) The Commission refers to its reply given to the Honourable Member(cid:146)s Written Question E-3958/98 (1) intellectual property the Commission is closely monitoring the evolution of which indicated that protection in Central and Eastern Europe. In this context, the Commission considers that in the large majority of the Central and Eastern European countries (CEEC) substantive progress in the harmonisation of the legislation with the acquis has been achieved. However, certain shortcomings in the establishment of an adequate legal framework still exist. In addition, the administrative capacity relating to the enforcement of intellectual property rights still needs significant improvement and better administrative co-operation between the authorities is also needed. Most of the CEEC countries are heading in the right direction and, on the whole, levels of piracy are decreasing, even though they remain high. Bulgaria can be mentioned as a country which has achieved significant results in the fight against piracy during 1999. The Commission will continue to give high priority to the fight against piracy in the framework of the enlargement negotiations. (1) OJ C 207, 21. 7. 1999, p. 151. (2000/C 280 E/055) WRITTEN QUESTION E-2493/99 by Dominique Souchet (UEN) to the Commission (16 December 1999) Subject: Export refunds for processed food products Export refunds are essential for ensuring that some EU food sectors are able to continue exporting European processed agricultural products on international markets. They constitute a logical and legitimate form of compensation for the difference in raw material prices in the EU compared with international prices, and are an essential component of the principle of Community preference. The Commission proposal aimed at reducing the refund budget by 4,5 % for products not included in Annex I had just been submitted at the time of the last meeting of the management committee. The proposal failed to obtain a qualified majority with 53 votes against, 28 abstentions and no votes in favour. 1. In view of this, does the Commission intend to adopt the proposal? 2. In the run-up to the WTO negotiations due to begin shortly in Seattle, does the Commission not consider that it is sending out a political signal that could undermine the maintenance of the principle of Community preference, which is a fundamental part of the CAP? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (26 January 2000) The Honourable Member refers to the fixing of export refunds for products not covered by Annex I (ex Annex II) to the EC Treaty, which have been reduced by a flat-rate of 4,5 % as of 1 November 1999. This reduction is intended to ensure that spending on refunds for the sector not covered by Annex I remains within the appropriations set by the budgetary authority. This measure does not undermine the principle of Community preference but is simply intended to ensure that, when refund rates are fixed, both the constraints that maintain substantial differences between agricultural product prices within the Community and worldwide and the discipline imposed on the Community budget (cid:129) and, in particular, on its agricultural component (cid:129) are taken into account. C 280 E/56 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 Furthermore, the Commission has presented a communication (1) to the Council proposing certain specific measures, such as economy measures and the creation of an additional facility authorising easier access to inward processing. This will enable the Community processing industry to remain competitive in external markets. (1) COM(99) 673 final. (2000/C 280 E/056) WRITTEN QUESTION E-2505/99 by Caroline Jackson (PPE-DE) to the Commission (22 December 1999) Subject: Water fluoridation Can the Commission state whether it is prepared to review the existing legislation on drinking water so as to include a prohibition on water fluoridation, in line with fears raised by some of my constituents? Can the Commission list the principal scientific studies which may underlie its decision not to address the fluoridation issue at EU level or to propose a prohibition on this process? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (17 January 2000) Drinking water quality is regulated in the Community by Council Directive 80/778/EEC of 15 July 1980 relating to the quality of water intended for human consumption (1), which will be replaced by 25 December 2003 by the recently adopted new drinking water Directive 98/83/EC (2). Both directives limit the maximum admissible concentration of its origin, i. e. naturally present or artificially added. The matter of fluoridation of water supplies lies within the Member States(cid:146) responsibility. The Member States, however, must respect the maximum limit set out in the directive. Member States policies on this matter depend on a number of factors, including local customs and habits which differ from one Member State to the other. Unquestionably, fluoridation is a contro- versial issue because of the positive or negative effects fluoride might have, depending on the concentra- tion of the substance in the drinking water. fluoride in drinking water, regardless of The limit set out in the drinking water Directive is 1,5 milligrammes per litre (mg/l), which according to the view of the World health organisation (WHO) as expressed in its drinking water quality guidelines represents a good balance between the positive and negative effects of fluoride. Positive effects start around 0,5mg/l up to 2 mg/l. The more the concentration shifts upwards from 2mg/l the more the risk of negative effects is increased i. e. dental fluorosis or even skeletal fluorosis at very high concentrations. Therefore, the answer to the first question is that the Commission is not considering a revision of the legislation, as the new drinking water Directive was adopted on November 1998 and it has to be implemented. As for the second question, the principal reference is the WHO publication: (cid:145)Guidelines for drinking water quality, second edition volume 2, Geneva 1996(cid:146). In this volume, information on fluoride can be found in pages 231-237 including a list of 18 relative references. (1) OJ L 229, 30. 8. 1980. (2) OJ L 330, 5. 12. 1998


title: 2000/25/EG: Kommissionens beslut av den 16 december 1999 om upprättande av tillämpningsföreskrifter för artikel 9 i rådets direktiv 97/78/EG när det gäller omlastning av produkter vid en gränskontrollstation när sändningarna är avsedda att slutligen importeras till Europeiska gemenskapen och om ändring av beslut 93/14/EEG [delgivet med nr K(1999) 4506] (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
animal product
customs inspection
import (EU)
originating product
third country
veterinary inspection

text: 13. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 9/27 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 16 december 1999 om upprättande av tillämpningsföreskrifter för artikel 9 i rådets direktiv 97/78/EG när det gäller omlastning av produkter vid en gränskontrollstation när sändningarna är avsedda att slutligen importeras till Europeiska gemenskapen och om ändring av beslut 93/14/EEG [delgivet med nr K(1999) 4506] (Text av betydelse för EES) (2000/25/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, Artikel 1 med beaktande av rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinär- kontroller av produkter från tredje land som förs in i gemen- skapen (1), särskilt artikel 9. 2 i detta, och av följande skäl: 1. 2. 3. 4. 5. Det är viktigt att den officielle veterinär som har ansvaret vid en gränskontrollstation får riktiga upplys- ningar om sändningar med produkter som lastas om innan de förs in till Europeiska unionen vid en annan gränskontrollstation. Det är lämpligt att fastställa under vilken tidsperiod de nödvändiga veterinärkontrollerna skall genomföras. Det är viktigt att ange att sändninger när denna tidspe- riod har löpt ut skall genomgå samtliga fastställda veteri- närkontroller. Föreskrifterna för omlastning vid en gränskontrollstation fastställs i artikel 4 i kommissionens beslut 93/ 14/EEG (2), vilken upphör att gälla och ersätts av detta beslut. De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga veterinärkommittén. När sändningar kommer till en gränskontrollstation för att därefter omlastas, skall den person som har ansvar för lasten vid ankomsten, på ett sätt som den behöriga myndigheten har fastställt, meddela den officielle veterinär som har ansvaret vid gränskontrollstationen när lossningen beräknas äga rum, vilken gränskontrollstation som är bestämmelserort och om nödvän- digt sändningens exakta position. Artikel 2 Vid tillämpningen av artikel 9. 1 b i i direktiv 97/78/EG — skall på en flygplats den kortaste tiden vara 12 timmar och den längsta 48 timmar, — skall i en hamn den kortaste tiden vara 7 dagar och den längsta 20 dagar. Artikel 3 Om den längsta tid som fastställs i artikel 2 har förflutit, skall sändningen kontrolleras vid gränskontrollstationen på inför- selorten i enlighet med artikel 4 i direktiv 97/78/EG. Artikel 4 Artikel 4 i beslut 93/14/EEG skall upphöra att gälla. Artikel 5 (1) EGT L 24, 30. 1. 1998, s. 3. (2) EGT L 9, 15. 1. 1993, s. 42. Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 januari 2000. L 9/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 1. 2000 Artikel 6 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den 16 december 1999. På kommissionens vägnar David BYRNE Ledamot av kommissionen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2370/99 von Hiltrud Breyer (Verts/ALE) an die Kommission. 20 Jahre Vogelschutz in der Europäischen Union.

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/33 Die sektor(cid:252)bergreifenden Auswirkungen der Klima(cid:228)nderung erfordern ein breit angelegtes integriertes Konzept. Das f(cid:252)r Umweltfragen zust(cid:228)ndige Kommissionsmitglied k(cid:252)ndigte daher im Oktober 1999 ein Europ(cid:228)isches Programm f(cid:252)r Klima(cid:228)nderungen (ECCP) an, das zur Zeit ausgearbeitet wird. Energie und Verkehr m(cid:252)ssen beim ECCP besonders ber(cid:252)cksichtigt werden. Die Kommission arbeitet derzeit eine Mitteilung aus, in der gem(cid:228)(cid:223) der Aufforderung des Fachrates Umwelt vom 12. Oktober 1999 Ma(cid:223)nahmen zur Klima(cid:228)nderung aufgef(cid:252)hrt werden sollen. Zum Verkehr liegen bereits Vorschl(cid:228)ge der Kommission vor, die (cid:129) wenn sie angenommen w(cid:252)rden (cid:129) auch positive Auswirkungen im Hinblick auf die Klima(cid:228)nderung haben w(cid:252)rden. Das gilt z. B. f(cid:252)r das vorge- schlagene Paket (cid:252)ber die Belebung des Eisenbahng(cid:252)terverkehrs, das gegenw(cid:228)rtig im Rat er(cid:246)rtert wird. Allerdings sind weiterreichende Ma(cid:223)nahmen notwendig, wenn das Ziel der Gemeinschaft gem(cid:228)(cid:223) dem Kyoto-Protokoll erreicht werden soll. Die geltenden Ma(cid:223)nahmen zu den Kohlendioxidemissionen (CO2) von Kraftfahrzeugen (freiwillige Verein- barungen mit den Kraftfahrzeugherstellern und Ma(cid:223)nahmen zur (cid:220)berwachung und Kennzeichnung) sollten durch steuerliche Ma(cid:223)nahmen erg(cid:228)nzt werden, um bei den CO2-Emissionen im Zeitraum 2005-2010 das Ziel von 120 Gramm pro Kilometer (g/km) zu erreichen. Die Kommission erw(cid:228)gt derzeit eine Ausweitung des Konzepts umweltfreundlicher Fahrzeuge (EEV) auf CO2-Emissionen und (cid:252)ber schwere Nutzfahrzeuge hinaus. Die M(cid:246)glichkeiten erneuerbarer Energietr(cid:228)ger m(cid:252)ssen genauer untersucht werden, einschlie(cid:223)lich der Festlegung gemeinsamer Normen und Verteilungssysteme in der Gemeinschaft und der Vermeidung negativer Auswirkungen auf andere Bereiche, z. B. auf die Luftqualit(cid:228)t. Ma(cid:223)nahmen im Luftverkehr, wie sie in der Mitteilung (cid:252)ber Luftverkehr und Umwelt (3) beschrieben werden, sollten Umweltgeb(cid:252)hren f(cid:252)r Fl(cid:252)ge und m(cid:246)glichst freiwillige Vereinbarungen der Industrie einschlie(cid:223)en. Die Besteuerung von Flugkraftstoff, die grunds(cid:228)tzlich w(cid:252)nschenswert ist, wird sich in der Praxis noch so lange hinausz(cid:246)gern, bis die internationale Rechtslage die Einf(cid:252)hrung dieser Ma(cid:223)nahme gestattet. Zur F(cid:246)rderung der nachhaltigen Energienutzung liegt ein Vorschlag f(cid:252)r eine Richtlinie zur Restrukturie- rung der gemeinschaftlichen Rahmenvorschriften zur Besteuerung von Energieerzeugnissen vor. Dar(cid:252)ber hinaus ist in den Bereichen Energie und Umwelt eine engere Zusammenarbeit bei strategischen Zielen von entscheidender Bedeutung. Die Gemeinschaftsstrategie mu(cid:223) st(cid:228)rker auf folgende Ziele ausgerichtet werden: Einsparung und effizientere Nutzung von Energie, F(cid:246)rderung und Entwicklung erneuerbarer Energietr(cid:228)ger und neuer Technologien, Entkoppelung des Anstiegs der Energienachfrage vom Wirtschaftswachstum, Reduzierung und letztendlich Einstellung der Subventionen und sonstiger Beihilfen f(cid:252)r fossile Brennstoffe. In diesem Zusammenhang sollten Ma(cid:223)nahmen mit konkreten nationalen Zielen und klaren Fristen in den Bereichen Energieeffizienz und erneuerbare Energietr(cid:228)ger durchgef(cid:252)hrt werden. Der Zugang zu den Elektrizit(cid:228)tsnetzen f(cid:252)r Strom aus erneuerbaren Energietr(cid:228)gern, der Gegenstand eines k(cid:252)rzlich vorgelegten Vorschlags der Kommission ist, und die Takeoff-Kampagne sind wichtige Faktoren f(cid:252)r die Erreichung des Ziels, den derzeitigen Anteil der erneuerbaren Energietr(cid:228)ger bis 2010 auf 12 % zu verdoppeln. Ferner m(cid:252)ssen jetzt Ma(cid:223)nahmen zur Steigerung des Marktanteils der Kraft-W(cid:228)rme-Kopplung durchgef(cid:252)hrt werden, damit der gegenw(cid:228)rtige Anteil bis 2010 bis auf 18 % verdoppelt werden kann. Im Jahr 2000 sind au(cid:223)erdem intensive Arbeiten auf der Energienachfrageseite erforderlich, z. B. Energiekennzeichnung, Energiedienstleistungen und Min- destnormen f(cid:252)r die Energieeffizienz im Rahmen eines Aktionsplans f(cid:252)r Energieeffizienz. (1) (2) (3) Pressemitteilung Nr. 13573/99. Pressemitteilung Nr. 13572/99. KOM(1999) 640. (2000/C 280 E/032) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2370/99 von Hiltrud Breyer (Verts/ALE) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: 20 Jahre Vogelschutz in der Europ(cid:228)ischen Union Die EU-Vogelschutzrichtlinie und die Bonner Konvention (cid:132)(cid:220)bereinkommen zur Erhaltung der wandernden wildlebenden Tierarten(cid:147) sind Marksteine des Naturschutzrechtes. Nach 20 Jahren ist es an der Zeit, Bilanz zu ziehen: C 280 E/34 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 1. Kann die Kommission dar(cid:252)ber Auskunft geben, ob die Instrumente ihre Ziele erf(cid:252)llt haben? Gibt es Defizite in der Umsetzung der Vogelschutzrichtlinie und der Bonner Konvention? Wenn Ja, 2. weshalb? 3. Wie gut haben die Mitgliedstaaten bzw. die Unterzeichnerstaaten der Bonner Konvention die Anforderungen erf(cid:252)llt, insbesondere die sich aus der EG-Vogelschutzrichtlinie ergebenen Pflichten zur Ausweisung von Schutzgebieten (Special Protection Areas, SPAs), die Umsetzung der artenschutzrechtli- chen Bestimmungen sowie die Berichtspflichten gegen(cid:252)ber der Kommission? 4. Welche Rolle spielten und spielen die nichtstaatlichen Organisationen und Verb(cid:228)nde bei der Umsetzung der Richtlinie und der Konvention? Wie k(cid:246)nnen sie ihren Einflu(cid:223) verst(cid:228)rken? 5. Wie k(cid:246)nnen nach Auffassung der Kommission die Umsetzung der EU-Vogelschutzrichtlinie und der Bonner Konvention noch wirksamer gestaltet werden? Welche Rolle k(cid:246)nnen die nichtstaatlichen Organi- sationen und Verb(cid:228)nde mit ihrer Expertise spielen? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (2. Februar 2000) 1. Die Ziele des Bonner (cid:220)bereinkommens, zu deren Vertragsparteien die Gemeinschaft z(cid:228)hlt, werden hinsichtlich der Erhaltung wandernder Vogelarten auf Gemeinschaftsebene durch die Richtlinie 79/409/EWG des Rates vom 2. April 1979 (cid:252)ber die Erhaltung der wildlebenden Vogelarten (1) in Gemein- schaftsrecht umgesetzt. Trotz bedeutender Fortschritte in den vergangenen 20 Jahren sind die Ziele der Vogelrichtlinie immer noch nicht vollst(cid:228)ndig verwirklicht. Zwar stellen sich in einigen Mitgliedstaaten Probleme bei den einzelstaatlichen Rechtsvorschriften zur 2. Festlegung von Jagdzeiten, die Hauptproblematik liegt jedoch beim effektiven Schutz der ausgewiesenen Gebiete. 3. Wissenschaftlichen Kriterien gem(cid:228)(cid:223) h(cid:228)tten nur D(cid:228)nemark und Belgien im gro(cid:223)en und ganzen das Hauptziel erreicht, ihre am besten geeigneten Gebiete als besondere Schutzgebiete (BSG) auszuweisen. Andere Mitgliedstaaten haben dieses Verfahren noch nicht abgeschlossen. Gewisse Mitgliedstaaten, darunter Deutschland, haben nicht die notwendigen Informationen (cid:252)ber die von ihnen ausgewiesenen BSG geliefert, so da(cid:223) die Kommission ihre Aufgabe als Koordinatorin des Netzes von BSG nicht wahrzunehmen konnte. Zur Zeit sind wegen 47 Vertragsverletzungen durch mangelnde Umsetzung der Richtlinie Verfahren eingeleitet worden. Die Nichtregierungsorganisationen (NRO) spielen eine Schl(cid:252)sselrolle, indem sie die Umsetzung der ihre Standorte und 4. Richtlinie unterst(cid:252)tzen. Dazu geh(cid:246)ren wissenschaftliche Arbeiten (cid:252)ber Vogelarten, Lebensr(cid:228)ume wie auch die st(cid:228)ndige (cid:220)berwachung und Verwaltung wichtiger Gebiete. 5. Die gr(cid:246)(cid:223)te Herausforderung besteht darin, die vollst(cid:228)ndige Umsetzung und Durchsetzung seitens der Mitgliedstaaten sicherzustellen. Die Kommission wird ihre Funktion als H(cid:252)terin des EG-Vertrags in Partnerschaft mit den Mitgliedstaaten und den NRO voll wahrnehmen. Das Finanzierungsinstrument LIFE- Nature sollte seine wichtige Rolle der Unterst(cid:252)tzung von Schl(cid:252)sselprojekten f(cid:252)r die Erhaltung von gef(cid:228)hr- deten und Zugvogel-Arten, weiter wahrnehmen. (1) ABl. L 103 vom 25. 4. 1979