title: PREGUNTA ESCRITA E-2374/99 de Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) a la Comisión. Progreso de la realización del programa sobre el turismo del MCA para Grecia.

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
financing plan
management
operational programme
tourism policy

text: C 225 E/118 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/125) PREGUNTA ESCRITA E-2374/99 de Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Progreso de la realizaci(cid:243)n del programa sobre el turismo del MCA para Grecia ¿Podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n cuÆles son los avances en la realizaci(cid:243)n del subprograma sobre el turismo incluido en el Programa operativo sobre el turismo y la cultura del Marco Comunitario de Apoyo para Grecia ((cid:237)ndices de utilizaci(cid:243)n, posibles retrasos, recortes, etc. )? Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de enero de 2000) La ejecuci(cid:243)n financiera del programa operativo (PO) titulado «Turismo y cultura» del marco comunitario de apoyo de Grecia, correspondiente al per(cid:237)odo de programaci(cid:243)n de 1994-1999, mejor(cid:243) notablemente a lo largo de 1999, gracias sobre todo a la modificaci(cid:243)n del contenido de ese PO y a a la reasignaci(cid:243)n de la ayuda comunitaria entre los dos subprogramas «Turismo» y «Cultura». Los nuevos planes de financiaci(cid:243)n detallados figurarÆn en el anexo de la decisi(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n que serÆ adoptada en breve. La modificaci(cid:243)n del contenido ocasionarÆ una reducci(cid:243)n en torno al 34 % del presupuesto global de ese PO, lo que supone un nuevo importe de 520,1 millones de euros. La ayuda comunitaria experimentarÆ un aumento de 5,9 millones de euros (un 2,6 %), disminuyendo en 16 millones de euros el importe correspondiente al cap(cid:237)tulo «Turismo» y aumentando en 21,9 millones de euros el importe correspondiente al cap(cid:237)tulo «Cultura». (cid:237)ndice de utilizaci(cid:243)n sobre el terreno asciende actualmente a un 59,1 % (lo que corresponde a un El importe de 307,7 millones de euros). Gracias a las distintas adaptaciones antes citadas se podr(cid:237)a llegar a utilizar la totalidad de los crØditos de compromiso. (2000/C 225 E/126) PREGUNTA ESCRITA E-2377/99 de Richard Howitt (PSE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Ayuda comprometida Tras las medidas adoptadas por los Ministros de Defensa holandØs y britÆnico con vistas a liberar ayuda de sus presupuestos de desarrollo para promover la industria local, ¿podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n aclarar quØ medidas ha tomado para apoyar las iniciativas del sector privado en pa(cid:237)ses en desarrollo aumentando el acceso de empresas locales a contratos de ayuda, la apertura del sector privado local a la fomentando as(cid:237) competencia internacional? Respuesta del Sr. Nielson en nombre de la Comisi(cid:243)n (6 de enero de 2000) La pol(cid:237)tica comunitaria se ha basado siempre en una amplia participaci(cid:243)n de licitadores del pa(cid:237)s beneficiario y de los Estados miembros en los contratos de ayuda. Se han realizado esfuerzos especiales, con Øxito, para aumentar tal participaci(cid:243)n. El futuro Acuerdo de asociaci(cid:243)n entre la Comunidad y los pa(cid:237)ses de `frica, el Caribe y el Pac(cid:237)fico (ACP) seguirÆ siendo un acuerdo de ayuda abierto a todos los signatarios del Convenio y contendrÆ disposiciones para el trato preferente de las empresas ACP en la competencia para contratos de ayuda


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2409/99 van Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) aan de Commissie. Demografische achteruitgang in de EU.

eurovoc_concepts:
European social policy
birth policy
population ageing

formats: html pdf print

text: 18. 7. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 203 E/171 Het akkoord tussen de Gemeenschap en de Verenigde Staten van 18 mei 1998 behelst een pakket toezeggingen door beide partijen om tot een volledige oplossing te komen van de bilaterale problemen die voortvloeien uit de extraterritoriale toepassing van rechtsregels door de Verenigde Staten. Met dit pakket wordt voorkomen dat de Gemeenschap in de Wereldhandelsorganisatie (WTO) een actie moet ondernemen om deze rechtsregels onverenigbaar te laten verklaren met de verplichtingen van de Verenigde Staten in het kader van de multilaterale handel. Sedert de totstandkoming van dit akkoord zijn in het kader van de wet Helms-Burton tot dusver nog geen maatregelen genomen tegen ondernemingen of particulieren uit de Gemeenschap. De Gemeenschap heeft echter bij de sluiting van het Akkoord duidelijk gesteld dat zij haar toezegging om geen instelling van een WTO-panel te vragen tegen de wet Helms-Burton of de Iran/ Libya Sanctions Act maar zo lang gestand zou doen als er uit hoofde van deze wetten geen maatregelen zouden worden genomen tegen ondernemingen of particulieren uit de Gemeenschap. In recente contacten op hoog niveau met de Verenigde Staten heeft de Commissie haar standpunt ten aanzien van de wet Helms-Burton en de bezorgdheid van de Gemeenschap over de zaak Sol-MeliÆ onmiskenbaar duidelijk gemaakt. De Verenigde Staten zijn met aandrang verzocht hun verplichtingen uit hoofde van het pakket van 18 mei 1998 met betrekking tot titel IV van de wet Helms-Burton na te komen. De Commissie volgt deze kwestie van zeer nabij en zal het Parlement op de hoogte houden van alle belangrijke nieuwe ontwikkelingen. (2000/C 203 E/221) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2409/99 van Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Demografische achteruitgang in de EU (16 december 1999) De demografische achteruitgang in de EU blijkt uit de verlaging van de geboortecijfers tot niveaus die voor een periode waarin zich geen oorlogen of grote epidemieºn hebben voorgedaan ongekend laag zijn: gemiddeld 1,45 kinderen per vrouw. In de zuidelijke landen bedraagt dit cijfer niet meer dan 1,2 (Spanje, Portugal en Italiº) of zelfs 0,8 (zoals in Galiciº of Noord-Italiº, en ook in de Oost-Duitse deelstaten). Kan de Commissie mededelen of de vergrijzing van de Europese bevolking van nabij wordt gevolgd, en of is voorzien in maatregelen om de demografische groei te stimuleren? Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (21 december 1999) Het geachte parlementslid wordt verwezen naar het antwoord dat de Commissie heeft gegeven op schriftelijke vraag E-1830/99 van de heer Mar(cid:237)nos (1). (1) PB C 170 E van 20. 6. 2000, blz. 110. (2000/C 203 E/222) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2422/99 van Hiltrud Breyer (Verts/ALE) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Subsidies steenkool en kernenergie In het Witboek over duurzame energiebronnen wordt de Commissie ertoe verplicht maatregelen tegen de steunverlening voor steenkool en kernenergie te nemen. 1. Welke maatregelen heeft de Commissie genomen tegen: a) b) directe subsidies voor steenkool; indirecte subsidies voor steenkool;


eurovoc_concepts:
Austria
Germany
cultural policy
price fixed in advance
prices policy
publishing

formats: pdf print

text: C 296/210 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 18. 10. 2000 Donderdag, 16 december 1999 C. overwegende dat vele boeren die hun oogst hadden verloren door de nog grotere overstromingen van een maand geleden, leningen hebben afgesloten om nieuw zaad te kunnen planten, dat nu opnieuw verloren is gegaan, spreekt zijn medeleven uit met de families van degenen die in de recente overstromingen om het 1. leven zijn gekomen; 2. roept de internationale gemeenschap op de Vietnamese boeren te hulp te komen; juicht het in dit verband toe dat ECHO onmiddellijk 700. 000 euro aan humanitaire hulp beschikbaar 3. heeft gesteld om de Vietnamese bevolking te helpen; 4. neemt kennis van de mededeling van de regering over gewelddadige protesten van boeren in de provincie Thai Binh in Noord-Vietnam, waaruit blijkt dat de economische situatie van de boerenbevolking in Vietnam steeds moeilijker wordt, en doet een beroep op de Commissie verdere hulp op lange termijn te overwegen teneinde verbetering te brengen in deze situatie; verzoekt zijn Voorzitter deze resolutie te doen toekomen aan de Raad, de Commissie en de regering 5. van Vietnamendement 20. Vaste boekenprijs B5-0329/1999 Resolutie van het Europees Parlement over de vaste boekenprijs Het Europees Parlement, A. overwegende dat de Commissie binnenkort uitspraak zal doen over de klacht van de Oostenrijkse onderneming LIBRO in verband met de vaste boekenprijs in Duitsland en Oostenrijk, B. overwegende dat het Parlement, de Raad en de Commissie zich herhaaldelijk over de betekenis van het boek en de vaste boekenprijs hebben gebogen, (1) C. zijn standpunt bekrachtigend dat het boek tegelijkertijd een economisch product en een cultuurgoed is, D. overwegende dat de vaste boekenprijs die in een reeks lidstaten wordt gehanteerd het bestaan van een groot aantal onafhankelijke uitgeverijen garandeert, bijdraagt tot behoud en bevordering van een geva- rieerde literaire productie, de vrijheid van meningsuiting, de onafhankelijkheid van onderzoek, weten- schap en kennisoverdracht, alsmede 3 in grensoverschrijdende gemeenschappelijke taalgebieden 3 tot de bevordering van de Europese gedachte, en zonder rechtstreekse of onrechtstreekse overheidssteun een dicht netwerk van boekhandels mogelijk maakt, waardoor de lezer over een rijk, kwalitatief hoog- staand en goed toegankelijk aanbod aan boeken beschikt, E. overwegende dat de vaste boekenprijs in grensoverschrijdende gemeenschappelijke taalgebieden door invoer of uitvoer en herinvoer kan worden omzeild, F. overwegende dat de vaste boekenprijs ook door de elektronische handel in gevaar komt, (1) Resolutie van het Europees Parlement van 13 februari 1981 over de vaste boekenprijs (PB C 50 van 9. 3. 1981, blz. 102). Mededeling van de Commissie aan de Raad over gemeenschappelijke kaderrichtsnoeren voor de regeling van de boekenprijzen van 25 mei 1985 (COM(85) 258). Mededeling van de Commissie aan de Raad over de actie op boekengebied van 27 november 1985 (COM(85) 681). Resolutie van het Europees Parlement van 12 maart 1987 over vaste boekenprijzen (PB C 99 van 13. 4. 1987, blz. 172). Resolutie van het Europees Parlement van 10 juli 1987 over de mededeling van de Commissie aan de Raad over de actie op boekengebied (PB C 246 van 14. 9. 1987, blz. 136). Resolutie van de Raad en de Ministers van Cultuur, in het kader van de Raad bijeen, van 18 mei 1989 inzake het stimuleren van de belangstelling voor boeken en lezen (PB C 183 van 20. 7. 1989, blz. 1). Mededeling van de Commissie van 3 augustus 1989 over „Het boek en de lectuur: de culturele inzet van Europa” (COM(89) 258). Resolutie van het Europees Parlement van 21 januari 1993 over de bevordering van het boek en het lezen in Europa (PB C 42 van 15. 2. 1993, blz. 182). Besluit van de Raad van 22 september 1997 over de grensoverschrij- dende vaste boekenprijs in Europese taalgebieden (PB C 305 van 7. 10. 1997, blz. 2). Resolutie van het Europees Parlement van 20 november 1998 over de grensoverschrijdende vaste boekenprijs (PB C 379 van 7. 12. 1998, blz. 391). 18. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 296/211 Donderdag, 16 december 1999 G. overwegende dat de Franse wet regels over invoer alsmede uitvoer en herinvoer bevat die met het Gemeenschapsrecht te verenigen zijn en in de praktijk hun nut hebben bewezen, H. overwegende dat het wenselijk is de regels inzake de vaste boekenprijs op basis van de Franse wetge- ving via een richtlijn te harmoniseren, 1. verzoekt de Commissie nationale en regionale maatregelen ten behoeve van het boek te erkennen en onaangetast te laten, met inbegrip van de vaste boekenprijs, die beter dan ieder ander systeem de productie en distributie van literaire werken ten goede komt, zonder de concurrentie uit te schakelen; 2. verzoekt de Commissie de bestaande regels voor de invoer alsmede de uitvoer en herinvoer in grens- overschrijdende gemeenschappelijke taalgebieden te erkennen om te voorkomen dat de vaste boekenprijs wordt omzeild; verzoekt de Commissie haar besluit in de zaak-LIBRO op de beginselen van de Franse wetgeving te 3. baseren; verzoekt de Commissie de Duitse en Oostenrijkse boekhandel voldoende tijd te verlenen om de vaste 4. boekenprijs aan deze beginselen te kunnen aanpassen; 5. verzoekt de Raad en de Commissie in het kader van de richtlijn over elektronische handel mee te werken aan oplossingen die voorkomen dat de vaste boekenprijs door de elektronische handel wordt omzeild; 6. verzoekt zijn Voorzitter deze resolutie te doen toekomen aan de Raad en de Commissie


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2446/99 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission. Verbraucherschutz in Latium.

eurovoc_concepts:
Italy
Latium
food inspection
infringement of EU law
legal basis
national implementing measure

text: C 303 E/62 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/055) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2446/99 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: Verbraucherschutz in Latium Nach den j(cid:252)ngsten Ereignissen in verschiedenen Mitgliedstaaten im Zusammenhang mit verf(cid:228)lschten oder genetisch ver(cid:228)nderten Lebensmitteln ist auch in Italien eine Debatte in Gang gekommen (cid:252)ber die Sicherheit und Hygiene der Lebensmittel und somit auch der Kontrollen, die die Beh(cid:246)rden zum Schutz der Gesundheit der B(cid:252)rger vorschreiben m(cid:252)ssen. In zahlreichen Richtlinien, u. a. den Richtlinien 93/99/EWG (1), 86/96/COL (Empfehlung der EFTA-Auf- sichtsbeh(cid:246)rde), 90/220/EWG (2), 89/397/EWG (3) und 93/43/EWG (4) sind eindeutig einige Parameter angegeben, denen diese Kontrollen entsprechen m(cid:252)ssen. Aufgrund dieser Parameter m(cid:252)(cid:223)ten 30 bis 50 Stichprobenkontrollen pro 10. 000 Einwohner durchgef(cid:252)hrt werden, also im Falle von Rom und der Provinz Rom etwa 15. 000-20. 000 Kontrollen; leider werden jedoch in Rom nur etwa 11 Stichprobenkon- trollen pro Tag, d. h. 4. 000 pro Jahr durchgef(cid:252)hrt, was erheblich unter der von den EU-Richtlinien festgelegten Zahl liegt. Auch nach dem Skandal der dioxinverseuchten H(cid:252)hner hat die Region Latium kein ernsthaftes Programm der Lebensmittelkontrolle vorgesehen, weshalb die Verbraucher schweren Gefahren ausgesetzt sind. Kann die Kommission angesichts dessen folgendes mitteilen: 1. Gibt es andere Richtlinien der Kommission zu den genannten Themen? 2. Wurden die einschl(cid:228)gigen Richtlinien in Italien ordnungsgem(cid:228)(cid:223) umgesetzt? 3. Falls nicht, welche Ma(cid:223)nahmen hat die Kommission gegen(cid:252)ber den zust(cid:228)ndigen italienischen Beh(cid:246)r- den, und insbesondere gegen(cid:252)ber der Regionalverwaltung von Latium ergriffen, bzw. was will sie diesbez(cid:252)glich unternehmen? 4. H(cid:228)lt sie es infolge der st(cid:228)ndigen Gef(cid:228)hrdung der Gesundheit der Verbraucher von Latium nicht f(cid:252)r geboten, unbedingt sofort einzugreifen und angemessene Kontrollen vorzuschreiben? (1) ABl. L 290 vom 24. 11. 1993, S. 14. (2) ABl. L 117 vom 8. 5. 1990, S. 15. (3) ABl. L 186 vom 30. 6. 1989, S. 23. (4) ABl. L 175 vom 19. 7. 1993, S. 1. Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (4. Februar 2000) Die Richtlinie 89/397/EWG des Rates vom 14. Juni 1989 (cid:252)ber die amtliche Lebensmittel(cid:252)berwachung und die Richtlinie 93/99/EWG des Rates vom 29. Oktober 1993 (cid:252)ber zus(cid:228)tzliche Ma(cid:223)nahmen im Bereich der amtlichen Lebensmittel(cid:252)berwachung sehen vor, da(cid:223) die Mitgliedstaaten (cid:220)berwachungst(cid:228)tigkeiten durch- f(cid:252)hren, um sicherzustellen, da(cid:223) den Bestimmungen der europ(cid:228)ischen und einzelstaatlichen Rechtsvor- schriften (cid:252)ber Lebensmittel entsprochen wird. Die beiden Richtlinien des Rates umfassen die allgemeinen Grunds(cid:228)tze und (cid:220)berwachungsanforderungen der verschiedensten Rechtsvorschriften (cid:252)ber Lebensmittel, die u. a. Lebensmittelhygiene, Kontaminanten, Kennzeichnung, Zusatzstoffe, S(cid:252)(cid:223)ungsmittel, Aromastoffe und Materialien betreffen, die mit Lebensmitteln in Ber(cid:252)hrung kommen. Sie legen nicht fest, wie h(cid:228)ufig Inspektionen oder Probenahmen erfolgen m(cid:252)ssen, sondern sie schreiben als allgemeinen Grundsatz vor, da(cid:223) Betriebe der Lebensmittelbranche so h(cid:228)ufig kontrolliert werden sollten, wie es dem Risiko entspricht, wobei immer dann Proben genommen werden, wenn es im Rahmen der Kontrollt(cid:228)tigkeit erforderlich ist. Zwar ist die Probenahme ein wichtiger Aspekt der (cid:220)berwachungsarbeit, doch bildet sie f(cid:252)r sich allein nicht den Eckpfeiler dieser T(cid:228)tigkeit, da sie nur begrenzte Informationen liefert. Den Rechtsvorschriften (cid:252)ber die Lebensmittel(cid:252)berwachung liegt das Prinzip zugrunde, da(cid:223) die (cid:220)ber- wachung in dem Betrieb erfolgt, in dem die Lebensmittel hergestellt werden. Diese (cid:220)berwachung durch die Beh(cid:246)rden umfa(cid:223)t je nach Bedarf Inspektionen, Audits und Probenahmen. Die (cid:220)berwachung im Her- stellungsbetrieb bildet eine solidere Grundlage f(cid:252)r die Gew(cid:228)hrleistung der Lebensmittelsicherheit als die 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/63 Entnahme von Lebensmittelproben auf dem Markt, obgleich die Mitgliedstaaten angehalten werden, zum Zweck der Kontrolle und (cid:220)berwachung auch auf dieser Ebene einige Probenahmen durchzuf(cid:252)hren. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 14 der Richtlinie des Rates 89/397/EWG (cid:252)bermitteln die Mitgliedstaaten der Kommission die Ergebnisse ihrer einschl(cid:228)gigen T(cid:228)tigkeit einschlie(cid:223)lich der Zahl der durchgef(cid:252)hrten (cid:220)berwachungen und der Zahl der festgestellten Verst(cid:246)(cid:223)e sowie eines (cid:220)berblicks dar(cid:252)ber, welche Proben f(cid:252)r bestimmte Lebensmittelkategorien entnommen wurden. Die italienischen Beh(cid:246)rden haben der Kommission die Infor- mationen gem(cid:228)(cid:223) dieser Bestimmung (cid:252)bermittelt. Daraus geht hervor, da(cid:223) die italienischen (cid:220)berwachungs- beh(cid:246)rden die in den Richtlinien (cid:252)ber die Lebensmittel(cid:252)berwachung aufgestellten Grunds(cid:228)tze befolgen. Die statistischen Angaben eines Mitgliedsstaats sind nicht nach Regionen aufgegliedert. Seit 1993 hat die Kommission jedes Jahr den Mitgliedstaaten der gesamten Gemeinschaft empfohlen, bestimmte Lebensmittel(cid:252)berwachungen durchzuf(cid:252)hren, um dadurch ein besonderes Problem anzugehen. In einigen F(cid:228)llen ging es dabei um die Lebensmittelprobenahme und -analyse. So wird mit der Empfehlung Nr. 86/96/KOL vom 10. Juli 1996 das koordinierte Programm 1996 im Bereich des Europ(cid:228)ischen Wirtschaftsraums (EWR) umgesetzt. Im Jahr 2000 wird dieses Programm sich auf (cid:220)berwachungen in bezug auf die Bef(cid:246)rderung von Lebensmitteln als Massengut, die Anwendung von Systemen der Lebens- mittelsicherheit in bestimmten Arten von Lebensmittelunternehmen und die Genauigkeit von n(cid:228)hrwert- bezogenen Angaben in der Etikettierung konzentrieren. Wie in den vorangegangenen Jahren hat die Kommission keine Empfehlungen abgegeben, die die Ebene oder H(cid:228)ufigkeit der Probenahme oder die Zahl der Lebensmittelunternehmen, die in das Programm aufzunehmen sind, betreffen. In den Mitgliedstaaten werden auch Probenahmen im Zusammenhang mit den in der Richtlinie 96/23/EG des Rates vom 29. April 1996 (cid:252)ber Kontrollma(cid:223)nahmen hinsichtlich bestimmter Stoffe und ihrer R(cid:252)ck- st(cid:228)nde in lebenden Tieren und tierischen Erzeugnissen (1) vorgesehenen (cid:220)berwachungspl(cid:228)ne zur Ermittlung von R(cid:252)ckst(cid:228)nden durchgef(cid:252)hrt. Diese Pl(cid:228)ne umfassen eine (cid:220)berwachung auf polychlorierte Biphenyle (PCB) und andere Umweltkontaminanten, z. B. Dioxin. Italien kam der Richtlinie dadurch nach, da(cid:223) es Ergebnisse f(cid:252)r das Jahr 1998 und den f(cid:252)r 1999 vorgeschlagenen Plan (cid:252)bermittelte. Abgesehen davon, da(cid:223) der Kommission von den Mitgliedstaaten statistische Angaben (cid:252)ber Kontrollen (cid:252)bermittelt werden, f(cid:252)hrt die Kommission gem(cid:228)(cid:223) Artikel 5 der Richtlinie 93/99/EWG und den Bestim- mungen anderer Richtlinien, die die Herstellung von Lebensmitteln tierischen Ursprungs betreffen, Audits der Mitgliedstaaten durch. Daf(cid:252)r ist das Lebensmittel- und Veterin(cid:228)ramt der Kommission zust(cid:228)ndig. Artikel 4 der Richtlinie 90/220/EWG des Rates vom 23. April 1990 (cid:252)ber die absichtliche Freisetzung genetisch ver(cid:228)nderter Organismen in die Umwelt (2) sieht vor, da(cid:223) die Mitgliedstaaten Sorge daf(cid:252)r tragen, da(cid:223) die zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden Inspektionen und gegebenenfalls sonstige Kontrollma(cid:223)nahmen durchf(cid:252)hren, um die Einhaltung der Richtlinie zu gew(cid:228)hrleisten. Diese k(cid:246)nnen Probenahmen und Kontrollen umfassen, durch die ermittelt werden soll, ob ein genetisch ver(cid:228)nderter Organismus (GVO) zugelassen ist oder nicht. Diese Bestimmung betrifft die Freisetzung von GVO zu experimentiellen und kommerziellen Zwecken, gilt jedoch nicht f(cid:252)r Inspektionen und Probenahmen im Zusammenhang mit GVO in Lebensmitteln. Die Kommission ist sich der Tatsache bewu(cid:223)t, da(cid:223) in bezug auf die in den Mitgliedstaaten durchgef(cid:252)hrten Kontrollen allgemein eine gr(cid:246)(cid:223)ere Konsequenz erforderlich ist. Die europ(cid:228)ischen Rechtsvorschriften (cid:252)ber Kontrollen m(cid:252)ssen modernisiert werden, um neuen Kontrolltechniken Rechnung zu tragen und die Lehren zu ber(cid:252)cksichtigen, die aus den j(cid:252)ngsten Krisen im Zusammenhang mit der Lebensmittelsicherheit (cid:129) spongiforme Rinderenzephalopathie (BSE) und Dioxin (cid:129) gezogen wurden. Das Wei(cid:223)buch der Kommission zur Lebensmittelsicherheit (3) enth(cid:228)lt Empfehlungen f(cid:252)r Verbesserungen bei den Rechtsvorschriften (cid:252)ber Kontrollen, durch die sichergestellt werden soll, da(cid:223) die ganze Herstellungskette vom Erzeuger bis zum Verbraucher angemessenen Kontrollen unterworfen ist, sowie Vorschl(cid:228)ge f(cid:252)r neue Bestimmungen (cid:252)ber die Kontrolle von Tierfuttermitteln. Auch betonte die Kommission die Bedeutung, die der Kontrolle der f(cid:252)r die Lebensmittel(cid:252)berwachung in den Mitgliedstaaten zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden durch das Lebensmittel- und Veterin(cid:228)ramt der Kommission zukommt, noch st(cid:228)rker. Informationen (cid:252)ber die Kontrollen in Mitgliedstaaten sind auf der Website http://europa. eu. int/comm/ dg24/health zu finden. (1) ABl. L 125 vom 23. 5. 1996. (2) ABl. L 117 vom 8. 5. 1990. (3) KOM(1999) 719 endg


title: 2000/40/EF: Kommissionens beslutning af 16. december 1999 om miljøkriterierne for tildeling af Fællesskabets miljømærke til kølemøbler (meddelt under nummer K(1999) 4522) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
European standard
eco-label
environmental protection
household electrical appliance
product quality

text: L 13/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 1. 2000 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 16. december 1999 om miljøkriterierne for tildeling af Fællesskabets miljømærke til kølemøbler (meddelt under nummer K(1999) 4522) (EØS-relevant tekst) (2000/40/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 880/92 af 23. marts 1992 om en EF-ordning for tildeling af et miljø- mærke (1), særlig artikel 5, stk. 1, andet afsnit, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) I artikel 5, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 880/92 er det fastsat, at betingelserne for tildeling af et miljømærke fastlægges for hver produktgruppe for sig; i artikel 10, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 880/92 hedder det, at et produkts indvirkning på miljøet vurderes ud fra de specifikke kriterier for produktgrupperne; er hensigtsmæssigt at opstille kriterier, som det udtrykker testmetoder og klassificering af energiforbrug, så de stemmer overens med Kommissionens direktiv 94/2/EF af 21. januar 1994 om gennemførelsesbestem- melser til Rådets direktiv 92/75/EØF for så vidt angår energimærkning af elektriske kølemøbler (2) og endvid- ere at tilpasse kravene til energiforbrug til teknologiske nyskabelser og udviklingen på markedet; fastlagde Kommissionen ved beslutning 96/703/EF (3) miljøkriterier for tildeling af miljømærket til kølemøbler, som efter beslutningens artikel 3 udløber den 27. november 1999; det er hensigtsmæssigt at vedtage en ny beslutning om fastlæggelse af miljøkriterier for denne produktgruppe for at gøre det muligt for producenter og importører af kølemøbler i Fællesskabet at deltage i Fællesskabets miljømærkeordning; i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EØF) nr. 880/92 har Kommissionen foretaget høring af de vigtigste interessegrupper i et samrådsforum; de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 7 i forordning (EØF) nr. 880/92 — Artikel 1 Ved produktgruppen »kølemøbler« (i det »produktgruppen«) forstås: følgende benævnt Køleskabe, frostbokse, frysere og kombinationer heraf, som benyttes til husholdningsbrug med almindelig eltilslutning. Apparater, der også kan benytte andre energikilder, f. eks. batte- rier, er ikke omfattet. Artikel 2 Produktgruppens indvirkning på miljøet og brugsegnethed vurderes ud fra miljøkriterierne i bilaget. Artikel 3 Produktgruppedefinitionen og kriterierne for produktgruppen gælder fra datoen for meddelelse af denne beslutning frem til den 1. december 2002. Hvis der den 1. december 2002 imid- lertid endnu ikke er vedtaget en ny beslutning om definition af produktgruppen og miljøkriterier for denne, forlænges denne gyldighedsperiode i stedet til den dag, hvor den nye beslutning vedtages, dog senest den 1. december 2003. Artikel 4 Til administrative formål skal det tildelte produktgruppekode- nummer for denne produktgruppe være »012«. Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Artikel 5 Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 1999. På Kommissionens vegne Margot WALLSTRÖM Medlem af Kommissionen (1) EFT L 99 af 11. 4. 1992, s. 1. (2) EFT L 45 af 17. 2. 1994, s. 1. (3) EFT L 323 af 13. 12. 1996, s. 34. 19. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 13/23 BILAG MILJØKRITERIER RAMMEBESTEMMELSER For at få tildelt miljømærket skal apparatet opfylde kriterierne i dette bilag, som tager sigte på at fremme: — en reduktion af miljøskader eller -risici i forbindelse med anvendelsen af energi (global opvarmning, forsuring, udtømning af ikke-vedvarende energikilder) ved at nedbringe energiforbruget — en reduktion af miljøskader eller -risici i forbindelse med anvendelsen af potentielt ozonnedbrydende og andre skadelige stoffer ved at mindske anvendelsen af disse stoffer — en reduktion af miljøskader eller -risici i forbindelse med anvendelsen af stoffer, som muligvis kan bidrage til global opvarmning. Herudover tilskynder kriterierne til gennemførelse af den bedste praksis (optimal miljømæssig anvendelse) og at øge forbrugernes miljøbevidsthed. Endvidere vil mærkning af komponenter af plast tilskynde til genvinding af apparatet. Det anbefales de ansvarlige organer at tage hensyn til gennemførelse af anerkendte miljøstyringsordninger, såsom EMAS eller ISO 14001, når ansøgningerne og overensstemmelse med kriterierne i dette bilag vurderes (NB: det er ikke et krav at gennemføre sådanne styringsordninger). NØGLEKRITERIER 1. Energibesparelser Apparatet skal have et energieffektivitetsindeks på under 42 % som defineret i Kommissionens direktiv 94/2/EF (1), bilag V, under anvendelse af samme testmetode EN 153 og samme klassifikation i 10 kategorier. Ansøgeren skal forelægge en kopi af det tekniske dokumentationsmateriale, der henvises til i artikel 2, stk. 1, i Kommissionens direktiv 94/2/EF. Dette dokumentationsmateriale skal indeholde rapporterne over de tre seneste målinger af energiforbruget, der er udført i henhold til EN 153. Det aritmetiske gennemsnit af disse målinger skal være mindre end eller lig med det ovennævnte krav. Værdien, som angives på energimærkningen, må ikke ligge under dette gennemsnit, og angivelsen af energieffektivitetsklassen på mærkningen skal svare til dette gennemsnit. I tilfælde af kontrol, som ikke er krævet i forbindelse med ansøgningen, anvender det ansvarlige organ de tolerancer og kontrolproce- durer, som er fastsat i EN 153. 2. Reduktion af ozonnedbrydningspotentialet (ODP) for kølemidler og skumdannende midler Kølemidler i kølekredsløbet og skumdannende midler, som er anvendt til isolering i apparatet, skal have et ozonnedbry- dende potentiale på nul. Ansøgeren skal erklære, at produktet opfylder disse krav. Ansøgeren og/eller dennes leverandør eller leverandører skal oplyse om de anvendte kølemidler og skumdannende midler og deres ozonnedbrydende potentiale til det ansvarlige organ, som vurderer ansøgningen. 3. Reduktion af det globale opvarmningspotentiale (GWP) for kølemidler og skumdannende midler Kølemidler i kølekredsløbet og skumdannende midler, som er anvendt til opvarmningspotentiale svarende til eller lavere end 15 (anslået som CO 2 isolering i apparatet, skal have et globalt -ækvivalenter over en periode på 100 år). Ansøgeren skal erklœre, at produktet opfylder disse krav. Ansøgeren og/eller dennes leverandør eller leverandører skal oplyse om de anvendte kølemidler og skumdannende midler og deres globale opvarmningspotentiale til det ansvarlige organ, som vurderer ansøgningen. TILLÆGSKRITERIER 4. Forlængelse af levetiden Producenten skal garantere, at apparatet kan fungere i mindst tre år. Garantien skal gælde fra datoen for levering til kunden. (1) EFT L 45 af 17. 2. 1994, s. 1. L 13/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 1. 2000 Fra det tidspunkt, hvor produktionen indstilles, skal der i tolv år tilbydes kompatible reservedele og service. Ansøgeren skal erklœre, at produktet opfylder disse krav. 5. Returnering og genanvendelse Producenten skal tilbyde uden beregning at tage kølemøblet og udskiftede komponenter tilbage, undtagen hvis de er forurenet af brugeren (f. eks. som følge af medicinsk brug eller med radioaktivitet). Derudover skal kølemøblet opfylde følgende kriterier: 1) Producenten skal sikre, at det er muligt at skille kølemøblet ad, og levere en demonteringsrapport. Rapporten skal bl. a. bekræfte, at: — samlinger er lette at finde og tilgængelige — elektroniske komponentsamlinger er lette at finde og afmontere — produktet kan let skilles ad uden brug af specialværktøjer — inkompatible og farlige materialer kan adskilles. 2) Komponenter af plast, der vejer over 50 g, skal være forsynet med en varig mærkning af materialets art i overensstem- melse med ISO 11469. Undtaget fra dette kriterium er dele af ekstruderet plast. 3) Plastdele, der vejer over 25 g, må ikke indeholde følgende flammehæmmere: Navn decabromdiphenyl monobromdiphenylether dibromdiphenylether tribromdiphenylether tetrabromdiphenylether pentabromdiphenylether hexabromdiphenylether heptabromdiphenylether octabromdiphenylether nonabromdiphenylether decabromdiphenylether chlorparaffiner med kædelængde på 10 til 13 C-atomer, chlorindhold > 50 vægtprocent CAS nr. 13654-09-6 101-55-3 2050-47-7 49690-94-0 40088-47-9 32534-81-9 36483-60-0 68928-80-3 32536-52-0 63936-56-1 1163-19-5 85535-84-8 4) Plastdele, der vejer mere end 25 g, må ikke indeholde flammehæmmende stoffer eller blandinger, som er forsynet med eller kan forsynes med faresætning R45 (kan fremkalde kræft), R46 (kan forårsage arvelige genetiske skader), R50 (meget giftig for organismer, der lever i vand), R51 (giftig for organismer, der lever i vand), R52 (skadelig for organismer, der lever i vand), R53 (kan forårsage uønskede langtidsvirkninger i vandmiljøet), R60 (kan skade forplantningsevnen) eller R61 (kan skade barnet under graviditeten), eller enhver kombination indeholdende nogen af ovennævnte faresætninger, som defineret i Rådets direktiv 67/548/EØF (1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 98/98/EØF (2). Dette krav gælder ikke flammehæmmere, som ved anvendelsen ændrer deres kemiske natur således, at de ikke længere bør klassificeres med nogen af ovennævnte fareangivelser, og hvor mindre end 0,1 % af flammehæmmeren bibeholder sine oprindelige egenskaber i den behandlede del. 5) Den benyttede kølemiddeltype og det skumdannende middel, der er anvendt ved isolering, skal angives på apparatet i nærheden af eller på pladen med angivelse af energiklasse for at lette en mulig fremtidig genvinding. Ansøgeren skal erklære, at produktet opfylder disse krav. Ansøgeren skal levere et eksemplar af demonteringsrapporten til det ansvarlige organ, som vurderer ansøgningen. Ansøgeren og/eller dennes leverandør eller leverandører skal oplyse om de anvendte kølemidler og skumdannende midler, samt om de flammehæmmere, som i givet fald er anvendt i eller på plastdele, der vejer mere end 25 g, til det ansvarlige organ. (1) EFT 196, 16. 8. 1967, s. 1. (2) EFT L 355 af 30. 12. 1998, s. 1. 19. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 13/25 6. Brugervejledning Med apparatet skal der følge en instruktionsmanual, der giver anvisninger om, hvorledes det anvendes miljørigtigt, og mere specifikt: 1. Følgende tekst anføres på omslaget eller den første side: »Denne manual indeholder oplysninger om, hvordan skadelige miljøpåvirkninger minimeres. « 2. Gode råd vedrørende energibesparende anvendelse af apparatet, og herunder: 2. 1. Retningslinjer for, hvordan kølemøblet skal placeres, med angivelse af bl. a. mindste frirum mellem apparatet og dets omgivelser for at sikre en tilstrækkelig luftcirkulation og angivelse af, at energiforbruget sænkes betydeligt, hvis brugeren har mulighed for at placere apparatet i et uopvarmet eller let opvarmet rum. 2. 2. Råd om at undgå at placere apparatet i nærheden af en varmekilde (ovne, radiatorer osv. ) eller i direkte sollys. Råd om, at forbrugeren bør overveje at isolere apparatet fra varmekilder i vægge og gulv. 2. 3. Råd om, at indstillingen af termostaten afhænger af lufttemperaturen, og at temperaturindstillingen derfor bør kontrolleres med et termometer (fremgangsmåden bør forklares). 2. 4. Råd om, at døren eller låget ikke bør åbnes oftere eller længere end nødvendigt, specielt for opretstående fryseres vedkommende. 2. 5. Råd om, at varme fødevarer bør stå til afkøling, inden de lægges i køleapparatet, idet dampen fra fødevarerne bidrager til rimen på fordampningsenheden, men at afkølingsperioden bør være så kort som muligt af hensyn til sundheden og hygiejnen. 2. 6. Råd om at holde fordampningsenheden fri for tykke islag, og at hyppig afrimning gør det lettere at fjerne islaget. 2. 7. Råd om, at tætningslisten på døren bør udskiftes, hvis den ikke fungerer ordentligt. 2. 8. Råd om, at hvis apparatet placeres et andet sted, bør det først tilsluttes efter et passende tidsrum. 2. 9. Råd om, at kondensatoren på bagsiden af apparatet og rummet under apparatet bør holdes ren for støv eller køkkenrøg. 2. 10. En oplysning om, at man ved ikke at følge ovennævnte råd vil få et højere energiforbrug. 3. 4. Råd om, at enhver beskadigelse af kondensatoren (varmeveksleren) på bagsiden af apparatet eller andre påvirk- ninger, som kan bringe kølemidlet i kontakt med miljøet, bør undgås som følge af den hermed forbundne miljø- og sundhedsrisiko. Det skal udtrykkeligt anføres i manualen, at skarpe genstande (f. eks. knive eller skruetrækkere) ikke må anvendes til at fjerne is, da de kan ødelægge fordampningsenheden. Information om, at apparatet indeholder væsker og er fremstillet af dele og materialer, som kan genbruges og/eller genvindes. 5. Anvisning i, hvordan forbrugeren kan benytte producentens tilbagetagningsgaranti. Ansøgeren skal erklære, at produktet opfylder disse krav. Ansøgeren skal levere et eksemplar af instruktionsmanualen til det ansvarlige organ, som vurderer ansøgningen. 7. Begrænsning af støjniveauet Luftbåren støj fra apparatet må ikke overstige 42 dB(A) (re lpW). Oplysningerne om støjniveauet for apparatet skal gives på en måde, som er klart synlig for forbrugeren. Dette skal gøres ved at medtage denne information på energimærket for kølemøbler. Målingen af støjniveauet og oplysninger vedrørende støj skal være i overensstemmelse med Rådets direktiv 86/594/EØF (1) under anvendelse af standard EN 28960. Dette kriterium gælder ikke for kummefrysere angivet som kategori 9: »husholdningsfrysere, kummer« i bilag IV til direktiv 94/2/EF. Ansøgeren skal erklære, at produktet opfylder disse krav. (1) EFT L 344 af 6. 12. 1986, s. 24. L 13/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 1. 2000 8. Forbrugeroplysning Følgende oplysninger skal gives på en for forbrugeren klart synlig måde (om muligt helst ved siden af etiketten). — Dette produkt opfylder betingelserne for tildeling af EU's miljømærke, fordi det er energieffektivt, det skader ikke ozonlaget, og det bidrager mindst muligt til drivhuseffekten


eurovoc_concepts:
Kuwait
civil rights
equal treatment
right to vote
women's rights

text: 18. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 296/203 Calls on its delegation for relations with the USA to raise the issue at its next meeting with the 6. members of Congress; Thursday 16 December 1999 Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, the chairman of 7. the UN Human Rights Commission, the Prime Minister of Yemen, the Government of the United States and the Governor of the State of Virginia. 12. Human rights: Kuwaiti women’s right to vote B5-0342, 0351, 0370, 0379 and 0383/1999 European Parliament resolution on voting rights for women in Kuwait The European Parliament, A. noting that Article 29 of the Kuwait constitution reads that ‘all citizens are equal before the law, regardless of gender, religion, race or ethnic background’, B. noting that Kuwait is a signatory to the International Convention on the elimination of all forms of discrimination against women, C. noting that, since the Constitution was promulgated in 1961, the rights of women to vote and stand for election have never been granted, D. noting that His Highness the Emir submitted a decree to the Kuwait Legislative Assembly aimed at giving women the right to vote and stand for election in parliamentary and municipal elections from 2003 and that this decree was rejected by the Legislative Assembly on 23 November 1999, E. noting that at a second attempt the same Assembly narrowly rejected a bill of similar import on 30 November 1999 by 32 to 30, with 2 abstentions, 1. Voices deep disappointment at the decisions taken by the National Assembly of Kuwait, which pre- vent Kuwaiti female citizens from exercising an elementary right; expresses its solidarity with the women of Kuwait and encourages efforts to make the population more aware of the issue; Calls on the Parliament of Kuwait to adopt a bill granting women full political rights, including the 2. right to vote and to stand for election; Congratulates the Kuwaiti Government for its recent nomination, the first time ever, of a woman : 3. Dr Rasha Al-Sabah : to a position in the Government; 4. Instructs its President to make all possible efforts, in agreement with the Speaker of the National Assembly, to organise a meeting in Kuwait of the EP delegation for relations with Mashreq and the Gulf States with a representation of Kuwaiti parliamentarians to debate issues of common interest, including women’s rights, as soon as possible; Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, Emir Cheikh Jaber 5. el Ahmed Al-Sabah and the National Assembly of Kuwait


eurovoc_concepts:
International Criminal Tribunal
international court
the EU's international role

text: 18. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 296/207 Thursday 16 December 1999 Calls on the appropriate bodies of the European Union to ensure the correct use of European Union 4. cooperation funds in Nicaragua and to report back to Parliament; Instructs its President to forward this resolution to the Commission, the Council, the Government 5. and Parliament of Nicaragua, the Parliament of Central America and the President of the Audit Office of the Republic of Nicaragua, Mr Agustín Jarquín. 16. International criminal court B5-0337, 0344, 0349, 0373 and 0386/1999 European Parliament resolution on the ratification of the Rome treaty to establish the permanent International Criminal Court The European Parliament, A. whereas, in July 1998, in Rome, the Statute of a Permanent International Criminal Court was adopted, establishing for the first time a court with international jurisdiction to judge independently those responsible for war crimes, genocide and crimes against humanity, B. whereas the Court and its work do not depend on a specific political mandate from the UN Security Council and will be presided over by an Independent Prosecutor, C. whereas the Court’s jurisdiction, although operating in complementarity to national jurisdictions, will enable it to judge crimes perpetrated during internal conflicts as well as having the capacity to decide, in controversial cases, the respective spheres of competence, D. congratulating the six states that have already ratified the ICC Rome Statute and those countries, including the EU Member States and the applicant countries, that are at present carrying out the internal procedures for ratification, E. whereas, for the Court to begin functioning, at least 60 countries must deposit the instruments of ratification at the United Nations, F. whereas a Preparatory Commission has been mandated by the Rome Conference to finalise the Rules of Procedure and Evidence and the Elements of Crimes by June 2000, Urges the 14 Member States of the EU and the applicant countries that have not yet ratified the ICC 1. Rome Statute to do so as soon as possible; 2. Calls on the Council and the Commission to clearly set the goal of the entry into force of the Court’s jurisdiction by 31 December 2000 as a priority of the Union’s foreign policy, including the negotiation process with all the applicant countries; 3. Asks, therefore, both the Council and the Commission to take firm action in order to persuade those States that have not yet approved the Statute of the Court to accept its jurisdiction as binding and to do their utmost to ensure that the Preparatory Commission completes its work by the set deadline of June 2000; Asks the Member States to take action in all the appropriate fora to speed up execution of the 4. required procedures by the Preparatory Commission; 5. Asks the Council, the Commission and the Member States to support, through voluntary contribu- tions, the trust funds established by the UN General Assembly whose mandate comprises the costs of participation in the work of the Preparatory Commission of the least developed countries and of those developing countries not covered by UNGA resolutions and to support the international campaigns for the effective entry into force of the ICC; C 296/208 Official Journal of the European Communities EN 18. 10. 2000 Thursday 16 December 1999 6. Decides that it is politically relevant to send its own parliamentary delegation to the next working session of the preparatory commission, which will finalise the annexes to the Court’s Statute shortly in New York, and asks parliaments of Member States to send parliamentary observers to the Preparatory Commission; 7. Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission, the parliaments of the Member States, the governments and parliaments of applicant countries, and to the Secretary-Gen- eral of the United Nations. 17. Natural disasters: France B5-0334, 0345, 0374 and 0387/1999 European Parliament resolution on flooding in the South of France The European Parliament, A. having regard to the particularly severe weather conditions and the exceptional rain in the South of France, in four départements in particular (Tarn, Aude, Pyrénées-Orientales and Hérault) in the night of Friday to Saturday, 12 to 13 November 1999, B. whereas several dozen people were killed, C. whereas thousands of people in the region are still facing hardship, enormous damage has been caused to road and transport infrastructure, many homes have been destroyed and there are serious economic and social consequences for the inhabitants, businesses and farms, D. having regard to the scale of the disaster and the funds which have been made available to restore normal living conditions, Expresses its sympathy and support for the families of the victims and with the people who have 1. been injured; 2. Welcomes the Commission’s undertaking to Parliament on 16 November 1999 to adjust and adapt the funding allocated to France to cope with the urgency of the situation; 3. Calls on the Commission to take exceptional emergency aid measures to assist the victims of this natural disaster and to supplement the action taken by the French government and the local authorities by using the facilities afforded by the Structural Funds, in particular by redeploying the outstanding bal- ance on the 1994-1999 programming period; 4. Believes that the new regional development programme for 2000-2006 financed by the Structural Funds should include substantial funding aimed at preventing natural disasters and systematic prior evalu- ation of the environmental impact of the projects financed; 5. Calls on the Commission, in view of the damage suffered by the region, to make particularly sure that the four départements are properly taken into account when the zones eligible for Structural Funds are defined for the period 2000-2006; 6. Calls on the Commission to submit to the Council a proposal for a decision to release exceptional Community aid for the reconstruction of disaster areas, identical to the aid which certain Member States have benefited from in comparable situations; 7. Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the members of the regional council and local councils of the départements of Tarn, Aude, Pyrénées-Orientales and Hérault


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2480/99 af Cristiana Muscardini (UEN) og Mauro Nobilia (UEN) til Kommissionen. Sikkerhedsstandarder for beboelsesejendomme.

eurovoc_concepts:
European social policy
building safety
legal basis

text: C 280 E/52 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (9. februar 2000) En klage over chikane, som indgives af en tjenestemand i Kommissionen, kan fłre til en administrativ undersłgelse, som den kompetente ans(cid:230)ttelsesmyndighed tager stilling til. I en administrativ meddelelse af 29. februar 1996 głr Kommissionen sine ansatte bekendt med de procedurer, der g(cid:230)lder for beskyttelsen af den personlige v(cid:230)rdighed. Form(cid:229)let med den administrative undersłgelse er at disciplin(cid:230)r forfłlgning af den person, der anses som ansvarlig. fastsl(cid:229) kendsgerningerne, og den kan fłre til Der kan tr(cid:230)ffes foranstaltninger for at beskytte ofret mod chikane fra overordnede, f. eks. ved overfłrsel til en anden stilling, medens undersłgelsen finder sted. Disciplin(cid:230)rproceduren indledes af ans(cid:230)ttelsesmyndigheden efter anmodning fra den p(cid:229)g(cid:230)ldende persons overordnede eller fra den p(cid:229)g(cid:230)ldende selv. Proceduren kan munde ud i de sanktioner, der er fastsat i personalevedt(cid:230)gten. Under sagsfremstillingen g(cid:230)lder der ingen tidsfrister. S(cid:229)fremt disciplin(cid:230)rproceduren er indledt i overensstemmelse med ans(cid:230)ttelsesmyndighedens beslutning, skal Kommissionen (cid:129) afh(cid:230)ngigt af det enkelte tilf(cid:230)lde (cid:129) overholde de tidsfrister, der er fastsat i artikel 87 i og i bilag IX til persona- levedt(cid:230)gten. For at ans(cid:230)ttelsesmyndigheden kan n(cid:229) frem til en passende sanktion, m(cid:229) den have alle kendsgerninger om den person, der er genstand for disciplin(cid:230)rproceduren, og den har derfor ret og pligt til at fjerne enhver tvivl. Ans(cid:230)ttelsesmyndigheden kan tr(cid:230)ffe en beslutning uden at indhente en udtalelse fra Disciplin(cid:230)rr(cid:229)det, n(cid:229)r der er tale om skriftlige advarsler eller irettes(cid:230)ttelser, men Disciplin(cid:230)rr(cid:229)det skal hłres, hvis der skal tr(cid:230)ffes videreg(cid:229)ende foranstaltninger. Ans(cid:230)ttelsesmyndigheden tr(cid:230)ffer den endelige beslutning, n(cid:229)r Disciplin(cid:230)rr(cid:229)- det har afgivet sin udtalelse. Ifłlge artikel 7, stk. 3, i bilag IX til personalevedt(cid:230)gten skal ans(cid:230)ttelsesmyndigheden tr(cid:230)ffe sin beslutning senest Øn m(cid:229)ned efter, at Disciplin(cid:230)rr(cid:229)det har afgivet en begrundet udtalelse; den skal fłrst hłre den p(cid:229)g(cid:230)ldende tjenestemand. Ifłlge EF-Domstolens og Retten i Fłrste Instans(cid:146) retspraksis er tidsfristerne i artikel 7, stk. 3, imidlertid ikke bindende, men kun udtryk for god forvaltningsskik. Disciplin(cid:230)rproceduren g(cid:229)r ud fra, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende er uskyldig, indtil det modsatte er bevist. Korrekthe- den og upartiskheden under hele procedurens forlłb er under Retten i Fłrste Instans(cid:146) kompetence. Som kompensation til ofre for chikane kan institutionen dłmmes til at betale erstatning til den skadelidte, hvis det bevises, at skaden skyldes en tjenesterelateret fejl beg(cid:229)et af institutionen. (2000/C 280 E/052) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2480/99 af Cristiana Muscardini (UEN) og Mauro Nobilia (UEN) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Sikkerhedsstandarder for beboelsesejendomme Nylig sammenstyrtning af beboelsesejendomme (sidste (cid:229)r i Rom, tilsyneladende uden specifikke (cid:229)rsager, dvs. som ikke skyldtes gasudslip eller jordsk(cid:230)lv, har ud over at kr(cid:230)ve ofre skabt frygt i befolkningen og foranlediget de offentlige administratorer til at overveje minimumssikkerhedsniveauet for beboelsesejendomme. i (cid:229)r i Foggia) 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/53 I lighed med det, der er gjort for at standardisere elinstallationer eller elevatorers funktionsdygtighed i beboelsesejendomme med henblik p(cid:229) at garantere borgernes sikkerhed, vil Kommissionen da oplyse fłlgende: 1. Findes der eller er der ved at blive udarbejdet direktiver, som fasts(cid:230)tter tekniske sikkerhedsstandarder for opfłrelse af beboelsesejendomme? 2. Har Kommissionen kendskab til situationen i medlemsstaterne med hensyn til, hvilken procentdel af beboelsesejendommene der kunne udgłre en sikkerhedsrisiko i tilf(cid:230)lde af naturkatastrofer (jordsk(cid:230)lv og oversvłmmelser) eller som fłlge af bygningernes alder og anvendelse af fuldst(cid:230)ndig for(cid:230)ldet teknologi? 3. Mener Kommissionen ikke, at en del af strukturfondsmidlerne kunne anvendes til interventioner, som tager sigte p(cid:229) at omstrukturere beboelsesejendomme for at głre dem mere sikre? 4. Kunne man ikke som et alternativ og uden at afvente reformen i 2006 af de nuv(cid:230)rende fonde i forbindelse med de kommende budgetter p(cid:229)t(cid:230)nke oprettelse af en ad hoc-fond med henblik p(cid:229) at tilskynde til anvendelse af bankl(cid:229)n bestemt hertil? 5. forskellige Finder Kommissionen ikke, at det europ(cid:230)iske regioner med de deraf fłlgende talrige naturkatastrofer i de seneste (cid:229)r ville v(cid:230)re passende at foretage en undersłgelse af den nuv(cid:230)rende situation i Europa med henblik p(cid:229) at overv(cid:229)ge omr(cid:229)der, som set ud fra et geologisk synspunkt er udsatte, og for at fasts(cid:230)tte nye tekniske standarder for bygninger? i betragtning af de konstaterede klima(cid:230)ndringer i Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (19. januar 2000) Kommissionen deler det (cid:230)rede parlamentsmedlems bekymring over, at beboelsesejendomme i EU styrter sammen uden nogen p(cid:229)viselig grund. Kommissionen er klar over behovet for at harmonisere dels de forskellige bygningstyper, dels de forskellige byggem(cid:229)der, -produkter, -materialer og -systemer. Den er derfor ved at l(cid:230)gge sidste h(cid:229)nd p(cid:229) arbejdet med at iv(cid:230)rks(cid:230)tte R(cid:229)dets direktiv 89/106/E(cid:216)F af 21. december 1988 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlems- staternes love og administrative bestemmelser om byggevarer (1). Dette direktiv er baseret p(cid:229) de seks v(cid:230)sentlige krav (cid:129) mekanisk stabilitet er det fłrste af disse krav (cid:129) som byggevarerne skal opfylde for at kunne anvendes permanent i bygninger. Der er s(cid:229)ledes tale om et direktiv efter den nye metode, hvor der etableres en forbindelse mellem bygv(cid:230)rkerne og produkterne, for hvilke det skal kunne dokumenteres, at de er egnet til anvendelsen. Denne egnethed vurderes p(cid:229) grundlag af, om de overholder de tekniske (»harmoniserede«) specifikationer, som er ved at blive udarbejdet af standardise- ringsorganerne. Det henhłrer under medlemsstaternes kompetence at fasts(cid:230)tte kriterier for risikovurdering af bygningers stabilitet med hensyn til alder og i tilf(cid:230)lde af naturkatastrofer. Der kan ikke i henhold til R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 (2) om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene anvendes strukturfondsmidler til renovering og sikkerhedsfor- bedring af eksisterende bygninger, og der findes ikke i łjeblikket en budgetpost med midler til dette form(cid:229)l. I henhold til artikel 2, stk. 2, litra e), i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets nye forordning (EF) nr. 1783/1999 af 12. juli 1999 om Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling (3), kan fonden dog deltage i finansieringen af »beskyttelse og forbedring af miljłet, navnlig ved hensyntagen til forsigtighedsprincippet og princippet om forebyggende indsats i stłtten til den łkonomiske udvikling. «. Overv(cid:229)gningen af de regioner, som set ud fra et geologisk synspunkt er udsatte p(cid:229) grund af klima(cid:230)n- dringer, henhłrer ogs(cid:229) udelukkende under medlemsstaternes kompetence. Ved udarbejdelsen af harmoni- serede tekniske specifikationer vil der normalt blive taget hensyn til de tekniske parametre, der er etableret p(cid:229) grundlag af udviklingen og ny viden (f. eks. foranstaltninger, hvor der stilles s(cid:230)rlige krav). (1) (2) (3) EFT L 40 af 11. 2. 1989. EFT L 161 af 26. 6. 1999. EFT L 213 af 13. 8. 1999


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2487/99 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen. Socialgeneraldirektoratets bidrag til udformningen af den offentlige indkøbspolitik.

eurovoc_concepts:
directive (EU)
environmental standard
labour standard
public contract
social legislation
social norm
worker with disabilities
working conditions

text: C 225 E/146 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 Hvad (cid:229)rene 1995, 1996 og 1997 ang(cid:229)r, har Kommissionen oplyst tallene for det samlede antal fartłjer i svarene p(cid:229) de skriftlige forespłrgsler P-1537/99 og E-1561/99 fra Fraga Estevez (2). Fortegnelserne med fartłjsnavne for 1998 og 1999 er blevet sendt til fiskerikontrolmyndighederne i de p(cid:229)g(cid:230)ldende medlems- stater. Da disse oplysninger vedrłrer fysiske eller juridiske enkeltpersoner, kan fortegnelserne med fartłjsnavne i henhold til artikel 37 i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indfłrelse af en kontrolordning under den f(cid:230)lles fiskeripolitik (3) ikke offentliggłres i detaljer. Fra 1998 er de identificerede fartłjer p(cid:229) de navnefortegnelser, der er meddelt Kommissionen, med f(cid:229) undtagelser de samme for begge (cid:229)r. Af de forelłbige undersłgelser, som Kommissionen har foretaget, fremg(cid:229)r det, at et antal fartłjer i 1995, 1996 og 1997 anvendte drivgarn for at begynde et belejligt tunfiskeri. Nogle fartłjer opgav dette fiskeri allerede efter et (cid:229)r eller efter blot et par fangstrejser. (1) (2) (3) EFT L 171 af 17. 6. 1998. EFT C 170 E af 20. 6. 2000, s. 33. EFT L 261 af 20. 10. 1993. (2000/C 225 E/159) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2487/99 af Richard Howitt (PSE) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Socialgeneraldirektoratets bidrag til udformningen af den offentlige indkłbspolitik I hvilket omfang bidrager Generaldirektoratet for sociale anliggender til udarbejdelsen af den kommende meddelelse fra Kommissionen om offentlige indkłb og sociale aspekter? Vil Kommissionen i lyset af den lov, som bystyret i Madrid har vedtaget, om at foretr(cid:230)kke offentlige indkłb fra virksomheder, der har et godt ry med hensyn til ans(cid:230)ttelse af handicappede, og den klage over loven, som sammenslutningen af byggevirksomheder, CNC, har sendt til Kommissionen, sikre, at det af meddelelsen klart fremg(cid:229)r, at en s(cid:229)dan positiv s(cid:230)rbehandling fra en lokal forvaltnings side b(cid:229)de er lovlig og błr fremmes? I hvilket omfang vil Kommissionen i forbindelse med udarbejdelsen af meddelelsen foresl(cid:229) incitamenter for virksomheder, der opfylder gode sociale, miljłm(cid:230)ssige, arbejdsmarkedsm(cid:230)ssige kriterier og menneskeret- tighedskriterier i tredjelande, i tr(cid:229)d med Europa-Parlamentets beslutning (A4-0508/98) (1) om europ(cid:230)iske kriterier for europ(cid:230)iske virksomheder i udviklingslande: Etablering af en europ(cid:230)isk adf(cid:230)rdskodeks, der blev vedtaget den 15. januar 1999? (1) EFT C 104 af 14. 4. 1999, s. 180. Svar afgivet af Frederik Bolkestein p(cid:229) Kommissionens vegne (4. februar 2000) Omend m(cid:229)ls(cid:230)tningerne bag direktiverne om offentlige indkłb hovedsagelig er af łkonomisk art, findes der dog en lang r(cid:230)kke muligheder for at tage hensyn til ogs(cid:229) sociale m(cid:229)ls(cid:230)tninger i forbindelse med det offentliges indkłb inden for rammerne af f(cid:230)llesskabsretten. De n(cid:230)rmere betingelser herfor er allerede anfłrt i EU(cid:146)s grłnbog og meddelelse om offentlige indkłb af 11. marts 1998 (1). Kommissionen vil med henblik p(cid:229) at klarl(cid:230)gge de anvendte principper og n(cid:230)rmere redegłre for betingelserne for, at sociale prioriteringer kan finde anvendelse udarbejde en meddelelse, der vil blive vedtaget i lłbet af (cid:229)r 2000. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r det af det (cid:230)rede parlamentsmedlem anfłrte forslag til dekret fra bystyret i Madrid, henvises til Kommissionens svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel nr. E-185/99 af Carlos Carnero Gonzalez (2). Det m(cid:229) imidlertid erindres, at det i henhold til de nuv(cid:230)rende love er vanskeligt at tillade tildelingskriterier forbundet til virksomhedsstrukturen frem for til tilbuddets kvalitet. Det błr dog ogs(cid:229) n(cid:230)vnes, at der ikke er noget til hinder for, at den udbydende myndighed i udbudsbetingelserne anfłrer betingelser for udfłrelse 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/147 af kontrakten, der tager hensyn til forpligtelser af social art, under foruds(cid:230)tning af, at disse ikke virker diskriminerende over for bydende fra andre medlemsstater og at der bibeholdes en passende transparens (f. eks. at disse krav anfłres i udbudsmeddelelsen eller i udbudsmaterialet) hertil kommer, at direktiverne om udbud giver mulighed for at udelukke bydende, der ikke opfylder deres forpligtelser i henhold til lovgivningen p(cid:229) det sociale omr(cid:229)de. i forbindelse med udarbejdelsen af det nye finansreglement, der er undervejs, Komissionen vil indfłre muligheden for at udelukke kandidater b(cid:229)de hvis de ikke har opfyldt deres social forpligtelser samt i tilf(cid:230)lde af svig eller korruption, og dette vil v(cid:230)re g(cid:230)ldende b(cid:229)de for de kontrakter, der udfłres for Kommissionen samt for de, der finansieres med bidrag fra EU-budgettet. (1) (2) KOM(98) 143 endelig. EFT C 341 af 29. 11. 1999. (2000/C 225 E/160) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2489/99 af Robert Evans (PSE) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Gr(cid:230)ske slagterier Tidligere i (cid:229)r filmede organisationen Compassion in World Farming (CIWF) inde i fire gr(cid:230)ske slagterier. P(cid:229) to f(cid:229)reslagterier blev der ikke gjort noget forsłg p(cid:229) at bedłve dyrene inden halsoversk(cid:230)ringen. Dette er en klar overtr(cid:230)delse af R(cid:229)dets direktiv 93/119/EF om beskyttelse af dyr p(cid:229) slagte- eller aflivningstidspunktet. P(cid:229) et tredje gr(cid:230)sk f(cid:229)reslagteri blev dyrene bedłvet, men i s(cid:229) ringe grad, at en del af dyrene kom til bevidsthed enten inden eller efter halsoversk(cid:230)ringen. P(cid:229) dette slagteri konstaterede man en r(cid:230)kke overtr(cid:230)delser af R(cid:229)dets direktiv 93/119/EF (1). Der blev ogs(cid:229) konstateret overtr(cid:230)delser af direktivet p(cid:229) et gr(cid:230)sk svineslagteri. CIWF har indberettet alle disse overtr(cid:230)delser til Kommissionen. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe over for disse overtr(cid:230)delser for at sikre, at R(cid:229)dets direktiv 93/119/EF overholdes p(cid:229) gr(cid:230)ske slagterier? (1) EFT L 340 af 31. 12. 1993, s. 21. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (28. januar 2000) Veterin(cid:230)rsagkyndige fra Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterin(cid:230)rkontor har p(cid:229) besłg, som blev gennemfłrt i november og december 1998, konstateret overtr(cid:230)delser i forbindelse med bedłvelse og aflivning af dyr p(cid:229) slagterier i Gr(cid:230)kenland. Rapporterne herom er offentliggjort p(cid:229) Kommissionens websted: (http://europa. eu. int/comm/dg24/health/vi/reports/index). De gr(cid:230)ske myndigheder er af Kommissionen blevet bedt om at gribe ind med henblik p(cid:229) at sikre, at man overholder kravene i R(cid:229)dets direktiv 93/119/EF af 22. december 1993 om beskyttelse af dyr p(cid:229) slagte- eller aflivningstidspunktet (1). Det gr(cid:230)ske landbrugsministerium har som svar oplyst Kommissionen om, at »den centrale veterin(cid:230)rtjeneste har truffet alle nłdvendige administrative foranstaltninger og gjort sit yderste for at h(cid:229)ndh(cid:230)ve lovgivningen (direktiverne 93/119/E(cid:216)F samt 91/628/E(cid:216)F af 19. november 1991 om beskyttelse af dyr under transport og om (cid:230)ndring af direktiv 90/425/E(cid:216)F og 91/496/E(cid:216)F (2))«. Det gr(cid:230)ske landbrugsministerium har ogs(cid:229) planlagt en workshop om dyrevelf(cid:230)rd under transport og slagtning i februar (cid:229)r 2000 for dyrl(cid:230)ger ansat ved det offentlige i Gr(cid:230)kenland. Det er planlagt at gennemfłre endnu et besłg i Gr(cid:230)kenland i begyndelsen af (cid:229)r 2000 med henblik p(cid:229) at undersłge de nuv(cid:230)rende forhold for dyrevelf(cid:230)rden


title: QUESTION ÉCRITE E-2370/99 posée par Hiltrud Breyer (Verts/ALE) à la Commission. Vingt ans de protection des oiseaux dans l'Union européenne.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Directive
application of EU law
application of the law
international convention
protection of animal life

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/33 La nature transsectorielle du changement climatique demande une approche intØgrØe globale. La commis- saire chargØe de l(cid:146)environnement a annoncØ en octobre 1999 la prØparation d(cid:146)un programme europØen sur le changement climatique. le transport y occupent une place centrale. La Commission est en train de prØparer une communication afin d(cid:146)Øtablir une liste des mesures (cid:224) prendre en matiŁre de changement climatique, conformØment (cid:224) la demande formulØe par le Conseil «Environne- ment» du 12 octobre 1999. faut que l(cid:146)Ønergie et Il En ce qui concerne le transport, la Commission a prØparØ plusieurs propositions qui pourraient, si elles Øtaient adoptØes, avoir un effet positif sur le changement climatique. Nous pensons par exemple au train de mesures visant (cid:224) revitaliser le secteur ferroviaire, que le Conseil est en train d(cid:146)examiner. D(cid:146)autres actions doivent cependant Œtre entreprises si l(cid:146)on veut atteindre les objectifs fixØs (cid:224) Kyoto. Les mesures concernant le dioxyde de carbone (CO2) rejetØ par les voitures (accords volontaires avec l(cid:146)industrie automobile et mesures en matiŁre de contr(cid:244)le et d(cid:146)Øtiquetage) doivent Œtre complØtØes par des mesures fiscales pour pouvoir atteindre l(cid:146)objectif de 120 grammes par kilomŁtre (g/km) d(cid:146)ici 2005-2010. La Commission rØflØchit actuellement aux moyens d(cid:146)Ølargir la notion de vØhicules plus respectueux de l(cid:146)environnement afin d(cid:146)y intØgrer Øgalement les Ømissions de CO2 et de l(cid:146)Øtendre aux vØhicules autres que les poids lourds. Les sources d(cid:146)Ønergie renouvelables doivent Œtre examinØes plus en dØtail. faut notamment dØfinir des normes communes et des systŁmes communs de distribution dans la CommunautØ et prØvoir des mesures pour prØvenir l(cid:146)apparition d(cid:146)effets nØfastes dans d(cid:146)autres domaines tels que celui de la qualitØ de l(cid:146)air. Les mesures concernant le transport aØrien visØes dans la communication sur le transport aØrien et l(cid:146)environnement (3) doivent comprendre le prØlŁvement de redevances environnementales pour chaque vol et Øventuellement des accords volontaires avec l(cid:146)industrie. La taxation sur le carburant d(cid:146)aØronef, souhaitable dans son principe, ne peut pas Œtre appliquØe tant que la lØgislation internationale ne l(cid:146)autorisera pas. Il La proposition de directive restructurant le cadre communautaire de la taxation des produits ØnergØtiques va dans le sens du dØveloppement de l(cid:146)Ønergie durable. Mais il faut par ailleurs synchroniser davantage les objectifs visØs dans le domaine de l(cid:146)Ønergie et de l(cid:146)environnement. La stratØgie communautaire devra Œtre de plus en plus axØe sur la conservation et l(cid:146)utilisation plus efficace de l(cid:146)Ønergie, sur la promotion et le dØveloppement de sources d(cid:146)Ønergie renouvelables et de nouvelles technologies, sur la dissociation de la croissance ØnergØtique et de la croissance du produit national brut, ainsi que sur la diminution et, Øventuellement, la suppression des aides et des mesures connexes en faveur de l(cid:146)emploi de combustibles fossiles. Il convient dans ce contexte de maintenir les mesures dont la portØe fixent des objectifs prØcis en matiŁre d(cid:146)efficacitØ ØnergØtique et est essentiellement nationale et qui d(cid:146)Ønergies renouvelables. L(cid:146)accŁs des Ønergies renouvelables au rØseau d(cid:146)ØlectricitØ visØ dans la derniŁre proposition de la Commission et la campagne pour le dØcollage des Ønergies renouvelables sont des mesures importantes pour atteindre l(cid:146)objectif visant (cid:224) doubler la consommation de ces sources d(cid:146)Ønergie et la faire passer (cid:224) 12 % d(cid:146)ici 2010. Il faut maintenant prØparer des mesures en faveur de la production combinØe de chaleur et d(cid:146)ØlectricitØ afin de doubler la part de cette technologie dans la production ØnergØtique et la faire passer (cid:224) 18 % d(cid:146)ici 2010. Il convient, enfin, de lancer en 2000 d(cid:146)importants travaux du c(cid:244)tØ de la demande (Øtiquetage et services dans le domaine ØnergØtique) et de prØparer des normes minimales d(cid:146)efficacitØ ØnergØtique dans le cadre d(cid:146)un plan d(cid:146)action correspondant. (1) CommuniquØ de presse no 13573/99. (2) CommuniquØ de presse no 13572/99. (3) COM(1999) 640. (2000/C 280 E/032) QUESTION (cid:201)CRITE E-2370/99 posØe par Hiltrud Breyer (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Vingt ans de protection des oiseaux dans l(cid:146)Union europØenne (16 dØcembre 1999) La directive communautaire sur la conservation des oiseaux sauvages et la convention de Bonn sur la conservation des espŁces migratrices appartenant (cid:224) la faune sauvage ont constituØ des jalons de la lØgislation sur la protection de la nature. Au terme de vingt annØes, il est temps de tirer un bilan. C 280 E/34 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 1. La Commission peut-elle indiquer si les instruments ont permis d(cid:146)atteindre les objectifs fixØs? La transposition de la directive sur la conservation des oiseaux sauvages et de la convention de Bonn 2. prØsente-t-elle des lacunes? Si tel est le cas, pour quelles raisons? 3. Dans quelle mesure les (cid:201)tats membres et les pays signataires de la convention de Bonn ont-ils satisfait aux exigences en la matiŁre, et en particulier aux obligations, Øtablies par la directive communautaire sur la conservation des oiseaux sauvages, consistant (cid:224) dØsigner des zones de protection (Special Protection Areas (cid:129) SPAs), (cid:224) transposer les dispositions juridiques relatives (cid:224) la conservation des espŁces et (cid:224) rendre compte devant la Commission? Quel r(cid:244)le ont 4. transposition de la directive et de la convention? Comment peuvent-elles renforcer leur influence? les organisations et associations non gouvernementales dans la jouØ et jouent Comment, de l(cid:146)avis de la Commission, 5. la transposition de la directive communautaire sur la conservation des oiseaux et de la convention de Bonn peut-elle Œtre rendue encore plus effective? Quel r(cid:244)le peuvent jouer les organisations et associations gouvernementales gr(cid:226)ce (cid:224) leurs compØtences en la matiŁre? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (2 fØvrier 2000) 1. En ce qui concerne la conservation des espŁces d(cid:146)oiseaux migratrices, les objectifs de la convention de Bonn, (cid:224) laquelle la CommunautØ est partie, sont mis en (cid:156)uvre au niveau communautaire par la directive 79/409/CEE du Conseil, du 2 avril 1979, concernant la protection des oiseaux sauvages (1). MalgrØ des progrŁs significatifs aux cours des vingt derniŁres annØes, les objectifs de la directive «oiseaux» ne sont toujours pas rØalisØs dans leur intØgralitØ. Alors que les lØgislations nationales de certains (cid:201)tats membres en matiŁre de fixation des pØriodes de liØes (cid:224) l(cid:146)application des les principales difficultØs sont 2. chasse continuent de poser des problŁmes, dispositions ayant trait (cid:224) la protection des sites. 3. Les donnØes scientifiques montrent que seuls le Danemark et la Belgique sont rØputØs avoir rØalisØ en grande partie l(cid:146)objectif essentiel de la directive susmentionnØe, (cid:224) savoir le classement en zones de protection spØciale (SPA) des territoires les plus appropriØs (cid:224) la conservation de ces espŁces. D(cid:146)autres (cid:201)tats membres ne l(cid:146)ont pas encore fait Certains (cid:201)tats membres, dont l(cid:146)Allemagne, n(cid:146)ont pas fourni les informations nØcessaires sur les parties de leur territoire qu(cid:146)ils ont classØes en SPA, ce qui a empŒchØ la Commission de jouer son r(cid:244)le de coordinateur du rØseau des SPA. (cid:192) l(cid:146)heure actuelle, 47 procØdures d(cid:146)infraction portant sur la non-application de la directive sont en cours. Les organisations non-gouvernementales (ONG) contribuent d(cid:146)une maniŁre essentielle (cid:224) la mise en 4. (cid:156)uvre de la directive, notamment par des travaux de recherche scientifiques sur les espŁces d(cid:146)oiseaux, leurs habitats et les sites oø elles vivent, et par les actions de surveillance et de gestion qu(cid:146)elles mŁnent actuellement dans des zones importantes. 5. Le principal dØfi est de faire en sorte que les (cid:201)tats membres appliquent et mettent en vigueur dans leur intØgralitØ les dispositions de la directive. En sa qualitØ de gardienne du traitØ CE, la Commission jouera pleinement son r(cid:244)le, en coopØration avec les (cid:201)tats membres et les ONG. Le fonds LIFE-Nature doit Øgalement continuer (cid:224) jouer un r(cid:244)le important dans le soutien de projets essentiels (cid:224) la conservation d(cid:146)espŁces d(cid:146)oiseaux menacØes d(cid:146)extinction et d(cid:146)espŁces migratrices. (1) JO L 103 du 25. 4. 1979