title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2312/99 van Esko Seppänen (GUE/NGL) aan de Commissie. De milieuramp van de Kymijoki.

eurovoc_concepts:
Finland
dangerous substance
inland waterway
pollution of waterways
transport policy

text: 1. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 219 E/145 Klopt het ook dat in Duitsland, Frankrijk, Italiº en Groot-Brittanniº (dus in de grote lidstaten) geen enkele concurrerende vervalsende fiscale regeling is aangetroffen? Vindt de Commissie dit niet eigenaardig en wat is de grond van deze beoordeling? Wat is de mening van de Commissie over dit ambtelijk rapport en wanneer komt de Commissie met een eigen politieke beoordeling? Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (20 december 1999) De groep Gedragscode (belastingregeling voor ondernemingen) is op 9 maart 1998 door de Raad Ecofin opgericht. In onderling overleg is mevrouw Dawn Primarolo, Brits Minister van de Schatkist, aangewezen als voorzitter van de groep voor een periode van twee jaar. De belangrijkste taak van de groep was het beoordelen van de belastingmaatregelen die kunnen vallen onder de gedragscode inzake de belastingregeling voor ondernemingen die de Raad en de vertegen- woordigers van de regeringen van de lidstaten op 1 december 1997 hebben aangenomen. Deze gedrags- code betreft belastingmaatregelen die de locatie van economische activiteiten in de Gemeenschap in aanzienlijke mate be(cid:239)nvloeden of kunnen be(cid:239)nvloeden, en alle lidstaten hebben de belastingmaatregelen van andere lidstaten die mogelijk binnen de werkingssfeer van de gedragscode vallen, vrij kunnen bespreken en becommentariºren. Alle lidstaten en de Commissie zijn op hoog niveau vertegenwoordigd in deze groep, die op 29 november 1999 zijn eindverslag aan de Raad Ecofin heeft overgelegd. De Raad is overeengekomen dat de besprekingen van de groep vertrouwelijk zijn, en het zou niet passend zijn dat de Commissie zich waagt aan commentaar over de nadere inhoud van het verslag of op bepaalde aspecten van de werkzaamheden van deze groep van de Raad. (2000/C 219 E/182) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2312/99 van Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: De milieuramp van de Kymijoki Op de bodem van de op drie na grootste rivier in Finland, de Kymijoki, bevinden zich volgens een onderzoek van het Fins milieucentrum (Suomen ymp(cid:228)rist(cid:246)keskus) 16-21 kilo dioxines en furanen. Het gehalte aan polychloordibenzofuraanverbindingen ligt op zijn minst tien keer hoger dan de voorgeschre- ven grenswaarden. Dioxines en furanen zijn kankerverwekkende stoffen, die een zeer groot risico vormen als ze in de voedselketen terechtkomen. Dioxines en furanen oefenen o. a. invloed uit in de celkernen, waar ze een wijziging van het genoom kunnen veroorzaken. In Finland wordt de kanalisatie van de Kymijoki voorbereid. Het voor de kanalisatie vereiste baggerwerk en de door de schroeven van de mogelijke toekomstige scheepvaart veroorzaakte stromingen kunnen de bodemafzettingen in beweging brengen, waardoor dioxines en furanen naar de Finse Golf kunnen vloeien, hetgeen mogelijk de hele ecologie van de Baltische Zee in gevaar brengt. Is de Commissie zich van dit probleem bewust en zo ja, wat kan ze overeenkomstig de EU-verdragen doen om een milieuramp te voorkomen? Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (13 januari 2000) De Commissie is ervan op de hoogte dat de bodemafzettingen in de Oostzee relatief grote hoeveelheden dioxines bevatten. Het wekt dan ook geen verbazing dat de bodemafzettingen in de rivieren die naar de Oostzee stromen eveneens meer dan gemiddelde hoeveelheden dioxines bevatten. De Commissie is niet op de hoogte van de specifieke situatie van de Kymijoki en van de hoeveelheid dioxines in de bodemafzettin- gen van die rivier. C 219 E/146 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 1. 8. 2000 Om de in de Kymijoki vastgestelde niveaus met de situatie in andere rivieren te kunnen vergelijken, heeft de Commissie meer informatie nodig over de wijze waarop de resultaten berekend zijn. Het zou zeer nuttig zijn informatie te krijgen over de concentraties van de verschillende congeneren, de diepte waarop de metingen zijn uitgevoerd en de vraag of de resultaten berekend zijn overeenkomstig de aanpak van de Noord-Atlantische Verdragsorganisatie/Commissie voor de uitdagingen van de moderne maatschappij (NAVO/CUMM). Zonder meer gedetailleerde informatie is het moeilijk in deze fase de situatie te beoordelen. De Commissie zou het geachte parlementslid dan ook dankbaar zijn indien hij haar meer details zou kunnen meedelen. In beginsel valt de in de vraag beschreven kwestie niet onder de communautaire milieuwetgeving. De mogelijkheden om op het niveau van de Gemeenschap te reageren zijn derhalve beperkt. (2000/C 219 E/183) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2316/99 van Niall Andrews (UEN) aan de Commissie (29 november 1999) Betreft: Het in gebreke blijven van een Malinese firma bij de betaling van contractuele schulden aan een Iers bedrijf, Cormer Machinery International Een Iers bedrijf, Cormer Machinery International Ltd. , heeft een contract gesloten met Itema, een Malinees bedrijf dat overheidssteun geniet. Het ging om de levering en het installeren van tweedehands textiel- machines. De contractueel overeengekomen prijs bedroeg 2,5 miljoen dollar; een eerste deposito van 850. 000 dollar kreeg het fiat van de minister van Financiºn van Mali. Dit bedrag is in 1996 binnen- gekomen bij het Ierse bedrijf. Itema heeft echter de rest (1,65 miljoen dollar) nog steeds niet overgemaakt aan Cormer Machinery International. Deze schuld staat dus open. Er is druk overleg geweest over deze kwestie tussen het Ierse bedrijf en het Directoraat ontwikkeling van de Europese Commissie, alsook informeel overleg binnen het kader van de Paritaire Vergadering ACS/EU. Kan de Europese Commissaris voor Ontwikkeling, de heer Nielson, een bijeenkomst op korte termijn arrangeren met de vertegenwoordiger van Mali bij de Europese Unie om opheldering te krijgen over het in gebreke blijven van dit Malinese bedrijf, dat het overeengekomen geld nog steeds niet heeft betaald aan Cormen Machinery International Ltd. ? Kan de Commissaris mij vanzelfsprekend op de hoogte houden van alle ontwikkelingen in deze zaak totdat de bovengeschetste problemen volledig en naar tevredenheid zijn opgelost? Antwoord van de heer Nielson namens de Commissie (21 december 1999) Het Directoraat-generaal Ontwikkeling te Brussel en de delegatie van de Commissie te Bamako zijn op de hoogte van het geschil tussen Cormer Machinery International Ltd en Itema. Het hoofd van de delegatie te Bamako heeft de aangelegenheid daarom informeel te berde gebracht bij de Malinese autoriteiten, waaronder met name bij de minister van Financiºn. Het is evenwel duidelijk dat de Commissie niet bevoegd is in deze aangelegenheid, een handelsgeschil tussen twee bedrijven waarvoor de internationale arbitrageregelingen het geºigende kanaal zijn om een en ander te regelen. (2000/C 219 E/184) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2325/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Redding van traditionele boten In haar antwoord op de schriftelijke vraag E-3436/95 (1) over het behoud van het industrieel erfgoed, en meer bepaald van vissersvaartuigen in het oostelijk deel van de Middellandse Zee, verwees de Commissie


title: QUESTION ÉCRITE E-2335/99 posée par Rolf Linkohr (PSE) à la Commission. Réacteurs nucléaires dans les pays candidats.

eurovoc_concepts:
Bulgaria
Lithuania
Slovakia
accession to the European Union
nuclear reactor
nuclear safety

formats: html pdf print

text: C 225 E/106 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 Le choix opØrØ par le gouvernement italien de dØsigner une seule sociØtØ privØe pour chaque produit s(cid:146)est heurtØ (cid:224) l(cid:146)opposition des organismes suivants: (cid:129) l(cid:146)autoritØ italienne antitrust, par la notification/avis du 6. 3. 1998 publiØe dans le bulletin 8/98 (cid:129) sØrie d(cid:146)activitØ de notification no 12; (cid:129) le tribunal administratif rØgional du Latium, par ordonnance no 2038/98. En outre, le tribunal administratif rØgional du Latium dØclare dans la mŒme ordonnance que la version linguistique italienne du rŁglement CEE citØ n(cid:146)est pas conforme aux versions des autres langues euro- pØennes jugØes trŁs claires «dans la fixation, le principe et la pluralitØ des organismes privØs de contr(cid:244)le». Par consØquent, il est demandØ (cid:224) la Commission: 1. 2. 3. si elle a connaissance des deux prises de positions susmentionnØes de l(cid:146)autoritØ antitrust et du tribunal administratif rØgional du Latium; si elle partage les positions exprimØes par les autoritØs judiciaires et de surveillance italiennes? quelles mesures entend-elle prendre (cid:224) ce sujet? (1) Voir page 27. (2) JO L 208 du 24. 7. 1992, p. 1. RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (13 dØcembre 1999) La Commission n(cid:146)a jamais ØtØ informØe par voie officielle ni de l(cid:146)avis de l(cid:146)autoritØ italienne «antitrust», ni de l(cid:146)ordonnance du tribunal administratif du Latium, mais elle en a pris connaissance par voie officieuse. Il n(cid:146)est pas coutume de la Commission de commenter ce genre de dØcisions, qui relŁvent de la compØtence exclusive des (cid:201)tats membres. (cid:192) la lumiŁre de ce qui a ØtØ exposØ dans les rØponses aux questions Øcrites P-1845/99 (1) et E-2066/99 (2) de l(cid:146)Honorable Parlementaire, la Commission estime opportun de n(cid:146)adopter aucune mesure (cid:224) cet Øgard. (1) Voir page 27. (2) Voir page 46. (2000/C 225 E/108) QUESTION (cid:201)CRITE E-2335/99 posØe par Rolf Linkohr (PSE) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: RØacteurs nuclØaires dans les pays candidats 1. Que pense la Commission des rØacteurs nuclØaires dans les pays candidats? La Commission prØvoit-elle que ces rØacteurs soient stoppØs, et, dans l(cid:146)affirmative, selon quel 2. calendrier? Approuve-t-elle les calendriers dØfinis pour l(cid:146)arrŒt des rØacteurs notamment par la Lituanie et la 3. Slovaquie dans leurs plans d(cid:146)Ønergie nationaux? La Commission peut-elle communiquer si et quand les rØacteurs nuclØaires seront soumis (cid:224) une 4. rØvision en Lituanie? 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/107 RØponse donnØe par M. Verheugen au nom de la Commission (11 janvier 2000) 1. La Commission a toujours accordØ une attention particuliŁre (cid:224) la sßretØ nuclØaire dans le contexte de l(cid:146)Ølargissement et soumettra celle-ci (cid:224) des contr(cid:244)les continus et (cid:224) des actions de soutien pendant toute la pØriode de prØ-adhØsion. La Commission travaille aujourd(cid:146)hui en collaboration Øtroite avec les autoritØs de sßretØ nuclØaire des pays candidats afin de renforcer les ressources et l(cid:146)autonomie de ces pays et de rØpandre la culture de sßretØ nuclØaire qui s(cid:146)est dØveloppØe au sein de la CommunautØ. 2. La politique menØe par la Commission dans ces domaines est clairement exposØe dans l(cid:146)Agenda 2000 de juillet 1997, qui classe les rØacteurs des centrales nuclØaires des pays candidats en trois catØgories: les rØacteurs de conception occidentale, ceux de modŁle soviØtique considØrØs comme pouvant Œtre adaptØs aux normes de sßretØ internationales et ceux de modŁle soviØtique jugØs impossibles (cid:224) moderniser (cid:224) un coßt raisonnable. La Commission a maintes fois indiquØ que les centrales nuclØaires de la troisiŁme catØgorie en fonctionnement dans les pays candidats devraient Œtre fermØes dans les meilleurs dØlais et dans le cadre d(cid:146)une stratØgie ØnergØtique globale. C(cid:146)est le cas de la centrale Bohunice V-1 en Slovaquie, de celle d(cid:146)Ignalina en Lituanie, et des unitØs 1 (cid:224) 4 de la centrale nuclØaire de Kozloduy en Bulgarie. 3. La Commission a eu des contacts approfondis et fructueux sur cette question avec les autoritØs des pays candidats. Dans le second rapport rØgulier, du 13 octobre 1999, sur les progrŁs rØalisØs par ces pays sur la voie de leur adhØsion, elle a saluØ la dØcision des autoritØs lituaniennes et slovaques de fermer anticipativement les rØacteurs Ignalina et Bohunice V-1. La Commission souligne Øgalement l(cid:146)arrangement pris rØcemment avec la Bulgarie su sujet de la fermeture anticipØe de Kozloduy 1-4. La Commission voit dans ces dØcisions le tØmoignage du souci d(cid:146)intØgration de ces pays et une contribution importante (cid:224) la sßretØ nuclØaire en Europe. La Commission continuera certainement de dialoguer sur cette question avec les autoritØs compØtentes. 4. L(cid:146)autoritØ lituanienne chargØe de la sßretØ nuclØaire vØrifie pØriodiquement que l(cid:146)exploitant des rØacteurs applique les mesures dØfinies dans le programme d(cid:146)amØlioration de la sßretØ nuclØaire. L(cid:146)octroi des autorisations d(cid:146)exploitation dØpend des rØsultats de ces contr(cid:244)les de sØcuritØ, consignØs dans les rapports d(cid:146)Øvaluation. La Commission soutient l(cid:146)autoritØ lituanienne de sßretØ nuclØaire et les activitØs qu(cid:146)elle dØploie dans le cadre du programme PHARE. (2000/C 225 E/109) QUESTION (cid:201)CRITE E-2337/99 posØe par Anna Karamanou (PSE) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Effets dØlØtŁres des tØlØphones portables sur la santØ Il ressort d(cid:146)Øtudes rØcemment effectuØes par des scientifiques suØdois, mais Øgalement par d(cid:146)autres spØcialistes de la santØ publique, que l(cid:146)utilisation des tØlØphones portables, de par les rayonnements qu(cid:146)ils Ømettent, est (cid:224) l(cid:146)origine de graves lØsions de l(cid:146)organisme humain: apparition et dØveloppement de tumeurs cancØreuses au cerveau, de nØvromes acoustiques et de lØsions de l(cid:146)appareil reproducteur, par exemple. Quelles mesures et initiatives politiques la Commission compte-t-elle prendre pour garantir l(cid:146)innocuitØ de la tØlØphonie mobile et la protection de la santØ des citoyens? RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (17 janvier 2000) La Commission a pris bonne note des inquiØtudes concernant d(cid:146)Øventuels effets nocifs des champs magnØtiques sur la santØ. Le 9 mars 1999, le Conseil et le Parlement ont adoptØ la directive 1999/5/CE concernant les Øquipements hertziens et les Øquipements terminaux de tØlØcommunications et la reconnaissance mutuelle de leur conformitØ (1). Cette directive Øtablit un cadre rØglementaire pour la mise sur le marchØ et l(cid:146)exploitation d(cid:146)Øquipements hertziens. Elle envisage que les (cid:201)tats membres puissent limiter la mise en service pour des raisons de santØ, en imposant par exemple certaines distances minimales entre l(cid:146)appareil et le public


title: WRITTEN QUESTION E-2273/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission. Intercountry adoptions.

eurovoc_concepts:
EU programme
Greece
Israel
Romania
action programme
adoption of a child
child protection
children's rights
private international law
religious sect

text: C 225 E/82 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 As in the case of many rules concerning foodstuffs, the Commission considers that, once the 5. Community legislator has acted to harmonise the technical rules on composition, any national action would be likely to create obstacles to trade within the Community. More restrictive national rules may, however, be permitted when they are justified by considerations of public health. (1) OJ L 208, 24. 7. 1992. (2) OJ L 221, 12. 8. 1974. (3) COM(95) 722 final. (2000/C 225 E/082) WRITTEN QUESTION E-2273/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (13 December 1999) Subject: Intercountry adoptions The stir which has recently been caused by the activities of members of the (cid:145)Concerned Christians(cid:146) cult has highlighted the problem of intercountry adoptions and in particular the adoption of children from countries of Eastern Europe. The 25 members of the cult include 6 adopted children with special needs from Romania. These children need a secure environment instead of travelling between Greece and Israel with a group of adults whose intentions are unknown but who, according to press reports. Are planning to commit suicide with the advent of the year 2000, possibly endangering the lives of the children. The European Parliament has expressed the view that uncontrolled intercountry adoptions, together with sexual exploitation are a major present-day problem, particularly for children from Eastern European countries. In its resolution on improving the law and cooperation between the Member States on the adoption of minors of 12 December 1996 (1) it called on the Commission, the Council and the Member States to take legal and other measures to protect children involved in intercountry adoptions. In view of the growing number of cases of abuse, exploitation and infringements of the rights of children, what urgent measures will the Commission take to put in place a rigorous institutional framework of rules governing intercountry adoptions? (1) OJ C 20, 20. 1. 1997, p. 176. Answer given by Mr Vitorino on behalf of the Commission (21 January 2000) The Commission thanks the Honourable Member for drawing its attention to the ill-treatment and abandon of children and to the infringements of children(cid:146)s rights. The Honourable Member specifically asks the Commission what emergency measures it intends to take in order to put in place a rigorous institutional framework of rules governing intercountry adoptions. The Commission is of the opinion that the institutional framework for intercountry adoptions already exists. The effective implementation of all the instruments in question would help prevent infringements of children(cid:146)s rights. With regard to legislation, the Commission would refer to the Hague Convention of 29 May 1993 on Protection of Children and Cooperation in Respect of Intercountry Adoption. All the Member States are also members of the Hague Conference on Private International Law. On the basis of information supplied by the Conference Secretariat the 1993 Convention has been ratified by 27 members of the Conference, only 7 of which are Member States of the European Union. To date, Greece has not signed the Convention. Romania and Israel, countries referred to by the Honourable Member, have ratified the Convention. In its resolution of 12 December 1996 on improving the law and cooperation between the Member States on the adoption of minors Parliament referred to the importance of this Convention and called on the Member States to ratify it. 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/83 With regard to non-legislative measures, the Commission would refer to the Daphne initiative it launched in 1997; this has now been replaced by the Community action programme Daphne (2000-2004) operational since 1 January 2000. The aim of the programme is to ensure a high level of protection of physical and mental health by protecting children, young people and women against violence (including violence in the form of sexual exploitation and abuse) by preventing violence and by providing support for the victims of violence in order to prevent future exposure to violence. It should be noted that the Community action programme is open to the associated countries of central Europe, including Romania, a country referred to by the Honourable Member. (2000/C 225 E/083) WRITTEN QUESTION E-2275/99 by Vittorio Sgarbi (PPE-DE) to the Commission (13 December 1999) Subject: European rules on amusement arcades At present, there are considerable disparities between the various Member States with regard to national rules governing games of chance. In some countries such as Italy there is a total ban on the issuing of licences with the result that demand far outstrips the very limited supply. All of Italy(cid:146)s neighbours, however, including Slovenia which is close to becoming a member of the Union, have more liberal laws on games of chance and have numerous casinos and amusement arcades. Consequently there are many Italians who travel abroad in order to frequent these places. These activities produce revenue of thousands of billions of lire for the local authorities or states where the games of chance take place, revenue which is lost to the gamblers(cid:146) regions of origin because of the absence of adequate facilities. Much of this revenue comes from the pockets of Italians who are obliged to travel abroad to frequent amusement arcades. At European level, efforts have always been made to standardise Member States(cid:146) rules liable to generate appreciable differences in the socio-economic field, while account should also be taken of the huge turnover produced by gaming houses. Can the Commission answer the following: (cid:129) is it intending to draw up a Community directive that will provide equal opportunities for business- interested bodies and clients with regard to the opening, operation and frequenting of men, amusement arcades? (cid:129) if not, does it think it would be appropriate to take steps to remove the legal disparities and eliminate any possible competition based on clear differences in laws, which severely penalise Italy vis-(cid:224)-vis neighbouring countries? (cid:129) furthermore, does it think it appropriate to issue a Community directive on the subject designed to standardise the laws in force in the various Member States as soon as possible? Answer by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (17 January 2000) The Commission would like to draw the honourable Member(cid:146)s attention to the negative aspects of games of chance, which include the active encouragement for players to spend money and a potential for damaging personal and social consequences. For this reason, all Member States regulate games of chance with the intention of preventing the stimulation of demand in this sector, fighting crime and fraud, and ensuring that games of chance serve a charitable, sporting or cultural purpose, rather than personal or commercial profit. In view of the moral, religious and cultural concerns surrounding these activities, the Member States therefore tend to impose a limit on their number


title: Smernica Komisie 1999/97/ES z 13. decembra 1999, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 95/21/ES týkajúca sa presadzovania medzinárodných štandardov pre bezpečnosť lodí, ochranu proti znečisteniu a životné a pracovné podmienky na lodiach (prístavná štátna kontrola) vzhľadom na lodnú prepravu, ktorá využíva prístavy spoločenstva a plaví sa vo vodách pod jurisdikciou členských štátovText s významom pre EHP.

eurovoc_concepts:
harbour installation
international standard
maritime safety
maritime transport
prevention of pollution
working conditions

text: 384 SK Úradný vestník Európskej únie 07/zv. 4 31999L0097 23. 12. 1999 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 331/67 SMERNICA KOMISIE 1999/97/ES z 13. decembra 1999, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 95/21/ES týkajúca sa presadzovania medzinárodných štandardov pre bezpečnosť lodí, ochranu proti znečisteniu a životné a pracovné podmienky na lodiach (prístavná štátna kontrola) vzhľadom na lodnú prepravu, ktorá využíva prístavy spoločenstva a plaví sa vo vodách pod jurisdikciou členských štátov (Text s významom pre EHP) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na smernicu Rady 95/21/ES týkajúca sa presadzo- lodí, vania medzinárodných štandardov pre bezpečnosť ochranu proti znečisteniu a životné a pracovné podmienky na lodiach (prístavná štátna kontrola) vzhľadom na lodnú pre- pravu, ktorá využíva prístavy spoločenstva a plaví sa vo vodách pod jurisdikciou členských štátov (1), naposledy zmenenú a doplnenú smernicou 98/42/ES (2), najmä na článok 19, keďže je potrebné brať do úvahy zmeny a doplnky dohovorov, protokolov, kódexov a rezolúcií Medzinárod- nej námornej organizácie (IMO), ktoré nadobudli účin- nosť ako aj vývoj a úvahy v rámci Parížskeho memo- randa o porozumení (Paris MOU); keďže uverejňovanie informácií týkajúcich sa lodí zadrž- iavaných sa v prístavoch spoločenstva podľa smernice 95/21/ES môže byť pre vlastníkov lodí pohnútkou k rea- lizácii nápravných opatrení bez, toho aby boli k tomu donútení, a môže zvýšiť povedomie bezpečnosti v prie- mysle námornej dopravy; keďže na tento účel by sa mal zoznam uverejňovaných informácií rozšíriť najmä preto, aby obsahoval podrob- nejšie informácie o príslušných lodiach, zadržaní a reali- zovanom opatrení, ako aj informácie o lodiach, ktorým bol odmietnutý prístup do prístavov spoločenstva; keďže by sa malo jednoznačnejšie stanoviť, do akej miery sú za nedostatky, ktoré viedli k zadržaniu lode, zodpovedné klasifikačné spoločnosti; pretože účinnosť takého opatre- nia by sa mala zvýšiť pomocou častejšieho, t. j. mesač- ného uverejňovania informácií; (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) keďže členské štáty by mali prijať všetky opatrenia potrebné na odstránenie právnych prekážok uverejňova- nia zoznamu kontrolovaných a zadržaných lodí a lodí, ktorým bol odmietnutý prístup do prístavov spoločens- tva, najmä prípadnou zmenou ich vnútroštátnych práv- nych predpisov týkajúcich sa ochrany údajov; II prílohy I keďže prioritný faktor popísaný v časti k smernici 95/21/ES sa musí zlepšiť na základe skúse- ností získaných pri jej vykonávaní; keďže hodnota fak- tora priority sa môže častejšie upravovať v rámci Paríž- skeho memoranda a následne začleniť do systému Sire- nac; keďže je to dostatočné ku konzultáciám s databázou Sirenac, aby sa zistila hodnota celkového faktora priority lode; keďže je zrejme potrebné zahrnúť túto hodnotu do smernice 95/21/ES; keďže zoznam osvedčení a dokumentov uvedených v prílohe II k smernici 95/21/ES by sa mal modifikovať, aby zohľadnil zmeny a doplnky medzinárodných práv- nych predpisov, ktoré nadobudli účinnosť; keďže opatrenia uvedené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom výboru založeného podľa článku 12 smer- nice Rady 93/75/EHS (3), naposledy zmenenej a doplne- nej smernicou Komisie 98/74/ES (4), PRIJALA TÚTO SMERNICU: Článok 1 Smernica 95/21/ES sa mení a dopĺňa takto: 1. Článok 2 sa mení takto: keďže väčšia transparentnosť údajov týkajúcich sa kon- troly lodí je nevyhnutným a významným prvkom pod- pory kvality lodnej dopravy v rámci spoločenstva, ako aj na celosvetovej úrovni; keďže metódy väčšieho a časte- jšieho šírenia realizácie takých informácií by sa mali definovať v spolupráci členských štátov a Komisie; a) v bode 1 sa slová „ platných k 1. júlu 1998“ nahrádzajú slovami „platných k 1. júlu 1999“; b) v bode 2 sa slová „v znení platnom k 14. januáru 1998“ nahrádzajú slovami „v znení platnom k 1. júlu 1999“. (1) Ú. v. ES L 157, 7. 7. 1995, s. 1. (2) Ú. v. ES L 184, 27. 6. 1998, s. 40. (3) Ú. v. ES L 247, 5. 10. 1993, s. 19. (4) Ú. v. ES L 276, 13. 10. 1998, s. 7. 07/zv. 4 SK Úradný vestník Európskej únie 385 2. Článok 15 sa nahrádza takto: „Článok 15 Uvoľňovanie informácií Príslušné orgány každého členského štátu uskutočnia 1. potrebné opatrenia, aby zabezpečili minimálne mesačné uverejňovanie informácií uvedených v zozname podľa časti 1 prílohy VIII, týkajúcich sa lodí zadržaných alebo lodí, ktorým bol odmietnutý prístup do prístavu tohto členského štátu počas predchádzajúceho mesiaca. Informácie, ktoré sú k dispozícii v systéme Sirenac 2. a ktoré sa týkajú lodí kontrolovaných v prístavoch členských štátov a uvedených v časti I a II prílohy VIII, sa uverejnia prostredníctvom vhodných technických opatrení čo možno najskôr po ukončení kontroly alebo po skončení zadržania. Členské štáty a Komisia spolupracujú, aby vytvorili 3. vhodné technické opatrenia uvedené v odseku 2. Informačný systém Sirenac sa podľa potreby mení 4. a dopĺňa, aby sa vykonali vyššie uvedené požiadavky. “ 3. Príloha I sa mení a dopĺňa podľa prílohy k tejto smernici. 4. Príloha II sa mení a dopĺňa takto: a) siedma zarážka bodu 2 sa mení nahrádza takto: „— Osvedčenie o výnimke vrátane prípadného zoz- namu nákladu. “ b) Za bod 28 sa vkladajú nasledujúce body: 33. Podklady týkajúce sa vyváženia a stability lodí na hromadný tovar. 34. Nakládky a vykládky lodí na hromadný tovar. “ 5. Dopĺňa sa nová príloha VIII podľa prílohy k tejto smernici. Článok 2 1. Členské štáty najneskôr do 12 mesiacov uvedú do účin- nosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne o tom informujú Komisiu. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrob- nosti o odkaze upravia členské štáty. 2. Členské štáty oznámia Komisii znenie ustanovení vnú- troštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsob- nosti tejto smernice. Článok 3 Táto smernica nadobúda účinnosť siedmy deň po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 4 „29. Plán spracovania odpadu a kniha záznamov Táto smernica je adresovaná členským štátom. o odpade. 30. Pomocný rozhodovací systém pre kapitánov osobných lodí. 31. Kooperačný plán SAR pre osobné lode plávajúce na stanovených trasách. 32. Zoznam prevádzkových obmedzení pre osobné lode. V Bruseli 13. decembra 1999 Za Komisiu Loyola DE PALACIO podpredseda 386 SK Úradný vestník Európskej únie 07/zv. 4 1. Príloha I sa mení a dopĺňa takto: PRÍLOHA a) V časti I sa bod 6 po slovách dočasne vyradené vložia slová „alebo stiahnuté“; b) Časť II sa nahrádza takto: „II. Celkový faktor priority Nasledujúce lode sa považujú za lode, ktoré sú na účely kontroly prioritné. 1. Lode, ktoré navštívia prístav členského štátu prvý raz alebo po 12 alebo viac mesiacoch. Pri uplatňo- vaní týchto kritérií berú členské štáty na zreteľ tie kontroly, ktoré boli vykonané členmi MOU. Pri nedostatku vhodných údajov potrebných pre tento účel sa členské štáty spoľahnú na dostupné údaje Sirenac a kontrolujú tie lode, ktoré neboli registrované v databáze Sirenac E, následne po nadobudnutí platnosti uvedenej databázy 1. januára 1993. 2. Lode, ktoré členský štát nekontroloval počas predchádzajúcich šiestich mesiacov. 3. Lode, ktorých štatutárne osvedčenia o konštrukcii lode a jej vybavení, vydané v súlade s dohovormi, a klasifikačné osvedčenia boli vydané organizáciou, ktorá nie je uznaná podľa podmienok smernice Rady 94/57/ES z 22. novembra 1994 o spoločných pravidlách a normách pre organizácie vykonáva- júce kontroly a prehliadky a pre príslušné činnosti námorných úradov (Ú. v. ES L 319, 12. 12. 1994, s. 20). 4. Lode plávajúce pod vlajkou štátu, ktorý sa nadpriemerne objavuje v trojročnej pohyblivej tabuľke o zadržaní a omeškaní, uverejnenej vo výročnej správe MOU. 5. Lode, ktorým bolo povolené opustiť prístav členského štátu za určitých nasledujúcich podmienok: a) nedostatky odstránené pred odchodom; b) nedostatky odstránené v nasledujúcom prístave; c) nedostatky odstránené do 14 dní; d) nedostatky, pre ktoré boli špecifikované iné podmienky. Ak bolo realizované opatrenie týkajúce sa lode a všetky nedostatky boli odstránené, berie sa to do úvahy. 6. Lode, ktorých nedostatky boli zaznamenané počas predchádzajúcej kontroly, podľa počtu nedostatkov. 7. Lode, ktoré boli zadržané v predchádzajúcom prístave. 8. Lode, ktoré plávajú pod vlajkou štátu, ktorý neratifikoval všetky príslušné medzinárodné dohovory uvedené v článku 2 tejto smernice. 9. Lode plávajúce pod vlajkou štátu, ktorého miera nedostatkov je nad priemerom. 10. Lode triedy s nadpriemernými nedostatkami. 11. Lode kategórie, pre ktorú platí rozšírená kontrola (podľa článku 7 tejto smernice). 12. Ostatné lode staršie než 13 rokov. Pri stanovení poradia priority lodí pre kontrolu uvedených v predchádzajúcom zozname berú príslušné orgány na zreteľ poradie udané na základe celkového faktora priority. Vyššia hodnota faktora priority udáva vyššiu prioritu. Faktor priority je súčet zodpovedajúcich hodnôt faktorov priority definovaných v rámci MOU. Celkový faktor priority nie je menší než súčet hodnôt faktorov priority v bodoch 3, 4, 8, 9, 10, 11 a 12. Ak v priebehu troch mesiacov po zavedení nových hodnôt faktora priority v rámci MOU zastáva Komisia názor, že tieto hodnoty sú neprimerané, v súlade s postupom stanoveným v článku 19 smernice 95/21/ES môže rozhodnúť, že tieto hodnoty sa nepoužijú na účely tejto smernice. “ 07/zv. 4 SK Úradný vestník Európskej únie 387 2. Dopĺňa sa nová príloha VIII: „PRÍLOHA VIII Uverejnenie informácií týkajúcich sa zadržania a kontrol v prístavoch členských štátov (podľa článku 15) I. Informácie uverejnené podľa článku 15 ods. 1 zahŕňajú nasledujúce: — meno lode, — číslo IMO, — typ lode, — hrubá priestornosť (gt), — rok stavby lode, — meno a adresa vlastníka alebo prevádzkovateľa lode, — vlajkový štát, — klasifikačná spoločnosť alebo prípadne spoločnosti, ktoré vydali tejto lodi osvedčenie o triede, — klasifikačná spoločnosť alebo prípadne spoločnosti a/alebo akýkoľvek iný subjekt, ktorý vydal tejto lodi osvedčenia v súlade s dohovormi v mene vlajkového štátu, vrátane údajov o vydaných osvedčeniach, — počet zadržaní v priebehu predchádzajúcich 24 mesiacov, — štát a prístav zadržania, — dátum zrušenia zadržania, — doba trvania zadržania, v dňoch, — počet zistených nedostatkov a jasné a jednoznačné dôvody zadržania, — keď je lodi odmietnutý prístup do prístavu v rámci spoločenstva, jasné a jednoznačné dôvody takého opa- trenia, jasné a jednoznačné dôvody zadržania, — údaj o tom, či klasifikačná spoločnosť alebo iný súkromný subjekt, ktorý vykonal príslušnú prehliadku, nesie zodpovednosť v súvislosti s nedostatkami, ktoré samotné alebo v spojení s inými nedostatkami viedli k zadržaniu lode, — opis opatrení uskutočnených v prípade lode, ktorej bolo povolené pokračovať v plavbe do najbližšieho vhodného opravárskeho doku alebo ktorej bol odmietnutý prístup do ktoréhokoľvek prístavu spoločenstva. II. Informácie týkajúce sa kontrolovanej lode, ktoré sú uverejňované podľa článku 15 ods. 2, zahŕňajú nasledujúce: — meno lode, — číslo IMO, — typ lode, — tonáž (gt), — rok stavby lode, — meno a adresa vlastníka alebo prevádzkovateľa lode, — vlajkový štát, — klasifikačná spoločnosť alebo prípadne spoločnosti, ktoré vydali tejto lodi osvedčenie o triede, — klasifikačná spoločnosť alebo prípadne spoločnosti a/alebo akýkoľvek iný subjekt, ktorý vydal tejto lodi osvedčenia v súlade s dohovormi v mene vlajkového štátu, vrátane údajov o vydaných osvedčeniach, — štát a prístav kontroly, — počet nedostatkov podľa ich kategórie. “


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2304/99 von Sir Robert Atkins (PPE-DE) an die Kommission. Das Jahr-2000-Problem auf Flughäfen.

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

text: 1. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 219 E/133 (2000/C 219 E/165) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2267/99 von Sir Robert Atkins (PPE-DE) an die Kommission (24. November 1999) Betrifft: Jahr 2000-Problem auf Flugh(cid:228)fen Welche Ma(cid:223)nahmen hat die Kommission ergriffen bzw. wird sie ergreifen, um sicherzustellen, da(cid:223) alle internationalen Flugh(cid:228)fen in den Mitgliedstaaten gegen das sogenannte (cid:132)Jahr 2000-Problem(cid:147) gefeit sind? (2000/C 219 E/166) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2303/99 von Sir Robert Atkins (PPE-DE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Das Jahr-2000-Problem auf Flugh(cid:228)fen Teilt die Kommission die Ansicht, da(cid:223) die Sicherheit von EU-Reisenden auf internationalen Flugh(cid:228)fen vor den Risiken im Zusammenhang mit dem Jahr-2000-Problem gew(cid:228)hrleistet ist? (2000/C 219 E/167) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2304/99 von Sir Robert Atkins (PPE-DE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Das Jahr-2000-Problem auf Flugh(cid:228)fen Wird die Kommission gegebenenfalls Berichte (cid:252)ber die Anf(cid:228)lligkeit von EDV-Anlagen auf internationalen Flugh(cid:228)fen f(cid:252)r den (cid:132)Jahr-2000-Bazillus(cid:147) ver(cid:246)ffentlichen? (2000/C 219 E/168) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2305/99 von Sir Robert Atkins (PPE-DE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Das Jahr-2000-Problem auf Flugh(cid:228)fen Wie viele internationale Flugh(cid:228)fen in der EU haben die n(cid:246)tigen Anpassungen vorgenommen, um Sch(cid:228)den, Gefahren oder Versp(cid:228)tungen f(cid:252)r Flugg(cid:228)ste und Fracht infolge des (cid:132)Jahr-2000-Problems(cid:147) zu vermeiden? Gemeinsame Antwort von Frau Loyola de Palacio im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen P-2267/99, E-2303/99, E-2304/99 und E-2305/99 (16. Dezember 1999) Ebenso wie in anderen Bereichen, in denen das Jahr 2000-Problem (Y2K) eine Rolle spielt, hat die Kommission im Bereich des Luftverkehrs und der Flugh(cid:228)fen vor allem die Aufgabe, die Weiterleitung von Informationen zu erleichtern. Im Einklang mit den innerstaatlichen Zust(cid:228)ndigkeiten und dem Subsidiari- t(cid:228)tsprinzip sind in erster Linie die Flughafenbeh(cid:246)rden und die nationalen Zivilluftfahrtbeh(cid:246)rden f(cid:252)r das Y2K-Problem auf Flugh(cid:228)fen zust(cid:228)ndig. Es gibt weltweit vereinbarte Sicherheitsvorschriften, und es obliegt den Mitgliedstaaten, f(cid:252)r die Einhaltung der f(cid:252)r Flugh(cid:228)fen geltenden Regeln und Vorschriften zu sorgen. Daneben haben eine Reihe internationaler Organisationen im Rahmen ihrer jeweiligen Zust(cid:228)ndigkeiten ihre Aufgaben zu erf(cid:252)llen


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2324/99 från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen. Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Ryska federationen.

eurovoc_concepts:
Argentina
China
Community budget
EU financing
Russia
biotechnology
cooperation agreement (EU)
cost-effectiveness analysis
military research
operation of the Institutions
scientific cooperation
technical cooperation

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/101 3. I vilken utstr(cid:228)ckning deltar vetenskapsm(cid:228)n och forskare respektive tj(cid:228)nstem(cid:228)n och (cid:246)vriga anst(cid:228)llda inom ramen f(cid:246)r detta samarbetsavtal? 4. Omfattar detta avtal (cid:228)ven forskning p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r bioteknik respektive milit(cid:228)r bioteknik? (2000/C 225 E/102) SKRIFTLIG FR¯GA E-2324/99 fr(cid:229)n Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EG och Ryska federationen Kommissionen har f(cid:246)reslagit att ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med Ryska federationen skall ing(cid:229)s. Inom ramen f(cid:246)r detta avtal skall samarbetet och (cid:229)siktsutbytet p(cid:229) omr(cid:229)dena forskning och utveckling intensifieras. Som (cid:228)ven budgetutskottet redan konstaterat beh(cid:246)vs ytterligare och mer exakt information fr(cid:229)n kommis- sionen i (cid:228)rendet. F(cid:246)ljande fr(cid:229)gor blir aktuella och m(cid:229)ste besvaras om en seri(cid:246)s handl(cid:228)ggning skall kunna ske: 1. Vilka finansiella bidrag ges fr(cid:229)n samarbetspartnern Ryska federationens sida? 2. 3. Finns det analyser av nyttan med och kostnadseffektiviteten hos internationella samarbetsavtal av detta slag? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, vad s(cid:228)gs i dessa analyser? I vilken utstr(cid:228)ckning deltar vetenskapsm(cid:228)n och forskare respektive tj(cid:228)nstem(cid:228)n och (cid:246)vriga anst(cid:228)llda inom ramen f(cid:246)r detta samarbetsavtal? 4. Omfattar detta avtal (cid:228)ven forskning p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r bioteknik respektive milit(cid:228)r bioteknik? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-2322/99, E-2323/99 och E-2324/99 ingivet av Philippe Busquin f(cid:246)r kommissionen (11 januari 2000) F(cid:246)r alla vetenskapliga och tekniska samarbetsprojekt i samband med dessa avtal g(cid:228)ller att deltagarna fr(cid:229)n tredje land sj(cid:228)lva skall finansiera sin forskning. Deltagarna fr(cid:229)n dessa l(cid:228)nder har s(cid:229)ledes inte beviljats n(cid:229)gra gemenskapsmedel inom ramen f(cid:246)r dessa avtal. I enlighet med r(cid:229)dets och parlamentets beslut (cid:228)r Kina och Argentina dock fortfarande bidragsber(cid:228)ttigade inom ramen f(cid:246)r det s(cid:228)rskilda programmet (cid:148)forskning f(cid:246)r utveckling(cid:148). Detta var (cid:228)ven fallet innan avtalen tr(cid:228)dde i kraft. N(cid:228)r det g(cid:228)ller Ryssland kan landet ocks(cid:229) efter det att avtalet tr(cid:228)tt i kraft fortfarande f(cid:229) bidrag fr(cid:229)n gemenskapen f(cid:246)r verksamhet i samband med INCO-Copernicus och INTAS. Avtalen om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan gemenskapen och Argentina, Kina respektive Ryssland kommer inte i sig sj(cid:228)lva att ytterligare belasta gemenskapens budget med undantag f(cid:246)r f(cid:246)rvalt- ningskostnaderna f(cid:246)r avtalen. Det har hittills inte genomf(cid:246)rts n(cid:229)gra egentliga kostnadseffektivitetsanalyser f(cid:246)r de andra avtalen om vetenskapligt och tekniskt samarbete. Utv(cid:228)rderingar har dock gjorts och kommer att g(cid:246)ras av instrument och/eller projekt f(cid:246)r samarbete med Argentina, Kina och Ryssland p(cid:229) samma s(cid:228)tt som f(cid:246)r andra g(cid:228)llande avtal. Enligt best(cid:228)mmelserna i avtalen med Argentina och Kina skall s(cid:229)dana utv(cid:228)rderingar g(cid:246)ras regelbundet, och beslut om f(cid:246)rl(cid:228)ngning av avtalen grundar sig p(cid:229) slutsatserna av dessa utv(cid:228)rderingar. C 225 E/102 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Gemenskapens vetenskapsm(cid:228)n och forskare ber(cid:246)rs direkt av dessa avtal genom vilka de kan inleda vetenskapligt och tekniskt samarbete med sina kolleger i tredje land och utbyta information, erfarenheter och kunskap. S(cid:229)dant samarbete och utbyte kan dessutom leda till att de m(cid:228)nskliga resurserna inom gemenskapens forskning ut(cid:246)kas. N(cid:228)r det g(cid:228)ller kommissionens tj(cid:228)nstem(cid:228)n och (cid:246)vriga anst(cid:228)llda har de till uppgift att informera forskar- samfundet om avtalens m(cid:246)jligheter samt f(cid:246)lja upp och utv(cid:228)rdera samarbetet. De deltar d(cid:228)rf(cid:246)r i arbetet inom de styrkommittØer som inr(cid:228)ttats f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra avtalen. De skall d(cid:228)refter rapportera till de gemensamma organ som f(cid:246)r varje enskilt land skall f(cid:246)lja upp kontakterna mellan det ber(cid:246)rda landet och gemenskapen. Avtalen om vetenskapligt och tekniskt samarbete ber(cid:246)r endast civil forskning och omfattar (cid:228)ven det biotekniska omr(cid:229)det. F(cid:246)r Rysslands del n(cid:228)mns inte bioteknik uttryckligen i avtalet men ing(cid:229)r implicit, eftersom avtalen uttryckligen omfattar forskning p(cid:229) omr(cid:229)dena biomedicin och h(cid:228)lsa, som i allt st(cid:246)rre omfattning (cid:228)r kopplad till biotekniken. (2000/C 225 E/103) SKRIFTLIG FR¯GA E-2326/99 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Import av st(cid:229)l av tvivelaktig kvalitet som skall anv(cid:228)ndas i armeringsj(cid:228)rn Jordb(cid:228)vningarna i Grekland och Turkiet har m(cid:229)ngdubblat oron f(cid:246)r kvaliteten p(cid:229) det st(cid:229)l som anv(cid:228)nds i armeringsj(cid:228)rn. P(cid:229) den grekiska marknaden anses det som en offentlig hemlighet att en del av det importerade st(cid:229)let ofta (cid:228)r av l(cid:228)gre kvalitet (cid:228)n den angivna. Man s(cid:228)ger att de kontroller som g(cid:246)rs antingen (cid:228)r otillr(cid:228)ckliga, eller (cid:129) om det visar sig att det r(cid:246)r sig om st(cid:229)l av l(cid:228)gre kvalitet (cid:129) till(cid:229)ter att st(cid:229)l av l(cid:228)gre kvalitet f(cid:246)rs in p(cid:229) Europamarknaden, trots att det ser ut som om det vore av h(cid:246)g kvalitet (t. ex. har det samma (cid:229)dring som h(cid:246)gkvalitativt st(cid:229)l). Detta g(cid:246)r att det (cid:228)r l(cid:228)tt h(cid:228)nt att detta st(cid:229)l anv(cid:228)nds som om det vore st(cid:229)l av h(cid:246)gre kvalitet (cid:228)n den angivna, och det g(cid:246)rs inga begr(cid:228)nsande kontroller (marknadskontroller). Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har kommissionen f(cid:246)r avsikt att vidta i samarbete med medlemsstaterna f(cid:246)r att (cid:246)ka 1. kontrollerna? N(cid:228)r kommer det att inf(cid:246)ras enhetliga kvalitetsstandarder f(cid:246)r st(cid:229)l som skall anv(cid:228)ndas i armeringsj(cid:228)rn 2. och en enhetlig modell f(cid:246)r kontroll p(cid:229) grundval av dessa standarder? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 januari 2000) Vad betr(cid:228)ffar import av st(cid:229)lprodukter fr(cid:229)n tredje land, d(cid:228)r produktionsstandarderna kan avvika fr(cid:229)n de normer som g(cid:228)ller i gemenskapen, (cid:228)r det viktigt att skilja mellan behandlingen av dessa produkter n(cid:228)r de passerar tullen och den kvalitetsbed(cid:246)mning som kan genomf(cid:246)ras f(cid:246)r sj(cid:228)lva produkten. Inom ramen f(cid:246)r tullf(cid:246)rfarandet p(cid:229)verkar produktens kvalitet bara dess klassificering i en eller annan kategori i tullnomenklaturen i enlighet med det internationella harmoniserade tullavgiftsystemet (exempel p(cid:229) s(cid:229)dana kategorier (cid:228)r t. ex. legerat eller olegerat st(cid:229)l). Alla falska uppgifter i tulldeklarationer, t. ex. f(cid:246)r att uppn(cid:229) vissa f(cid:246)rdelar vid fastst(cid:228)llning av tullsatserna, kan leda till r(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder. Detta sker genom unders(cid:246)kningar som genomf(cid:246)rs av de enskilda medlemsstaternas tullmyndigheter. Allm(cid:228)nt sett utg(cid:246)r kommissionens beslut 97/597/EG av den 14 juli 1997 om f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r bestyrkande av (cid:246)verensst(cid:228)mmelse av byggprodukter enligt artikel 20. 2 i r(cid:229)dets direktiv 89/106/EEG betr(cid:228)ffande st(cid:229)l f(cid:246)r


title: Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 1999/95/EÜ, 13. detsember 1999, milles käsitletakse meremeeste tööaega reguleerivate sätete täitmist ühenduse sadamates peatuvatel laevadel

eurovoc_concepts:
crew
harbour installation
organisation of work
rest period
working time

text: 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 407 31999L0095 L 14/29 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 20. 1. 2000 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 1999/95/EÜ, 13. detsember 1999, milles käsitletakse meremeeste tööaega reguleerivate sätete täitmist ühenduse sadamates peatuvatel laevadel EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, (5) võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artik- li 80 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluste kohaselt (3) ning arvestades, et: (1) (2) (3) (4) sotsiaalpoliitika valdkonnas on ühenduse tegevuse eesmärk muu hulgas parandada töötajate tervist ja ohutust nende töökeskkonnas; meretranspordi valdkonnas on ühenduse tegevuse eesmärk muu hulgas parandada meremeeste elu- ja töötingimusi laevadel ja meresõiduohutust ning ära hoida laevaõnne- tuste tagajärjel tekkivat saastet; Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) võttis oma 84. istungjärgul 8. –22. oktoobrini 1996 vastu ILO 1996. aasta meremeeste tööaja ja laevade mehitamise konventsiooni nr 180 (edaspidi “ILO konventsioon nr 180”) ja 1976. aasta kaubandusliku meresõidu (miinimumnormide) konvent- siooni 1996. aasta protokolli (edaspidi “ILO konventsiooni nr 147 protokoll”); asutamislepingu artikli 139 lõike 2 kohaselt vastuvõetud nõukogu 21. juuni 1999. aasta direktiivi 99/63/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet meremeeste tööaja korralduse kohta, (4) eesmärk on kõnealune 30. septembril 1998 sõl- mitud jõustada; kõnealuses kokkuleppes kajastatakse ILO konventsiooni nr 180 teatavaid sätteid; kõnealust kokkulepet kohalda- takse meremeeste suhtes, kes töötavad kas eraisikule või avalik-õiguslikule isikule kuuluval merelaeval, mis on registrisse kantud mõne liikmesriigi territooriumil ning tavapäraselt tegeleb kaubandusliku meresõiduga; “kokkulepe”) kokkulepe (edaspidi käesoleva direktiivi eesmärk on kohaldada direktiivi 1999/63/EÜ ILO konventsiooni nr 180 kajastavaid sätteid kõikide ühenduse sadamates peatuvate laevade suhtes, sõl- tumata sellest, millise lipu all nad sõidavad, et tuvastada meremeestele ilmselgelt ohtlikud või nende tervist kahjus- tavad olukorrad ja neid parandada; direktiiv 1999/63/EÜ sisaldab siiski ka nõudeid, mida ILO konventsioonis nr 180 ei leidu ja mida seepärast ei tohiks rakendada laevadel, mis ei sõida ühegi liikmesriigi lipu all; direktiivi 1999/63/EÜ kohaldatakse liikmesriigi territoo- riumil registrisse kantud merelaevade pardal olevate mere- meeste suhtes; liikmesriigid peaksid jälgima, et nende ter- ritooriumil registrisse kantud laevad järgivad kõiki kõnealuse direktiivi sätteid; turvalisuse kaitseks ja konkurentsi moonutamise vältimi- seks peaks liikmesriikidel olema lubatud kontrollida, et kõik nende sadamates peatuvad merelaevad, sõltumata sel- lest, millises liikmesriigis need registrisse on kantud, järgi- vad direktiivi 1999/63/EÜ asjakohaseid sätteid; eelkõige ei tohiks laevu, mis sõidavad ILO konventsiooniga nr 180 või ILO konventsiooni nr 147 protokolliga ühine- mata riigi lipu all, kohelda soodsamalt kui laevu, mis sõi- davad kas kõnealuse konventsiooni või protokolliga või nende mõlemaga ühinenud riigi lipu all; direktiivi 1999/63/EÜ tõhusa täitmise kontrollimiseks on vajalik, et liikmesriigid korraldavad laevadel kontrolle, eel- kõige siis, kui on saadud kaebus laeva kaptenilt, laevapere liikmelt või isikult või organisatsioonilt, kelle õigustatud huvides on laeva ohutu ekspluateerimine, selle elu- ja töö- tingimused või saaste ärahoidmine; (6) (7) (8) (9) (10) käesoleva direktiivi kohaldamisel võivad liikmesriigid vaja- duse korral omal algatusel nimetada ametisse sadamarii- kide järelevalveinspektorid, kes korraldavad kontrolle ühenduse sadamates peatuvatel laevadel; (1) EÜT C 43, 17. 2. 1999, lk 16. (2) EÜT C 138, 18. 5. 1999, lk 33. (3) Euroopa Parlamendi 14. aprilli 1999. aasta arvamus (EÜT C 219, 30. 7. 1999, lk 240), nõukogu 12. juuli 1999. aasta ühine seisukoht (EÜT C 249, 1. 9. 1999, Parlamendi Euroopa lk 7) 4. novembri 1999. aasta otsus (EÜTs seni avaldamata). ja (4) EÜT L 167, 2. 7. 1999, lk 37. (11) tõendeid selle kohta, et laev ei järgi direktiivi 1999/63/EÜ nõudeid, võib saada pärast laeva töötingimuste ja mere- meeste töö- või puhkeaja registri kontrollimist või kui ins- pektoril on põhjendatud alus arvata, et meremehed on üle- väsinud; 408 (12) (13) ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd laeval valitsevate ilmselgelt ohtlike või tervistkahjustavate tingimuste parandamiseks võib selle liikmesriigi pädev asu- tus, kelle sadamas laev peatub, keelata laeval sadamast lah- kuda, kuni vead kõrvaldatakse või laevapere on piisavalt puhanud; kuna direktiivis 1999/63/EÜ kajastatakse ILO konvent- siooni nr 180 sätteid, saab seda, kas kolmandas riigis registrisse kantud laevad kõnealuse direktiivi sätteid järgi- vad, kontrollida alles pärast nimetatud konventsiooni jõus- tumist, peatub, on saanud kaebuse, mida ta ei loe selgelt alusetuks, või tõendeid, et laev ei vasta direktiivis 1999/63/EÜ nimetatud normidele, koostab ta aruande, mille adresseerib selle riigi valitsusele, kelle territooriumil laev registrisse on kantud, ja kui artikli 4 alusel korraldatud kontrolli saadakse asjakohased tõendid, võtab liikmesriik meetmed, mis on vajalikud tervist laeval valitsevate laevaperele ilmselgelt ohtlike või kahjustavate tingimuste parandamise tagamiseks, ilma et see piiraks artikli 1 lõike 2 kohaldamist. tulemusel Aruande või kaebuse esitanud isikut ei või asjaomase laeva kaptenile või omanikule avaldada. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 4 Artikkel 1 Eesmärk ja reguleerimisala 1. Käesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada kord, mille alusel saab kontrollida, kas liikmesriikide sadamates peatuvad laevad jär- givad direktiivi 1999/63/EÜ, et parandada meresõiduohutust, töötingimusi ja meremeeste tervist ja ohutust laevadel. 2. Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed selle tagamiseks, et laevad, mis ei ole registrisse kantud nende territooriumil või mis ei sõida nende lipu all, järgivad direktiivile 1999/63/EÜ lisa- tud kokkuleppe klausleid 1–12. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) laev — eraisikule või avalik-õiguslikule isikule kuuluv mere- laev, mis tavapäraselt tegeleb kaubandusliku meresõiduga. Käesolev määratlus ei hõlma kalalaevu; b) pädev asutus — asutus, mille liikmesriik on määranud käes- olevas direktiivis sätestatud ülesannete täitmiseks; c) inspektor — avalik teenistuja või isik, kelle liikmesriigi pädev asutus on nõuetekohaselt volitanud kontrollima laeval valitse- vaid töötingimusi ja kes allub kõnealusele pädevale asutusele; d) kaebus — teave või aruanne, mille esitab laevapere liige, kut- seorganisatsioon, ühendus, ametiühing või isik, kes on huvi- tatud laeva ohutusest, sealhulgas laevapere ohutusest ja tervi- seriskidest. Artikkel 3 Aruannete koostamine Kui liikmesriik, kelle sadamas laev vabatahtlikult tavapärastel funktsionaalsetel põhjustel kaubanduslikel eesmärkidel või Kontroll ja üksikasjalik kontroll 1. Kui kontrolli eesmärk on saada tõendeid selle kohta, et laev ei vasta direktiivi 1999/63/EÜ nõuetele, kontrollib inspektor, kas: — laeval on selle töökorraldust kajastav tabel, mis on koostatud vastavalt I lisas esitatud näidisvormile või mõnes muus sama- laadses vormis nii laeva töökeeltes kui ka inglise keeles ja kin- nitatud kergesti juurdepääsetavasse paika, — meremeeste töö- või puhkeaja register on koostatud vastavalt II lisas esitatud näidisvormile või mõnes muus samalaadses vormis nii laeva töökeeltes kui ka inglise keeles ja seda hoi- takse laeva pardal ning kas on tõendeid, et registri on kinni- tanud selle riigi pädev asutus, kelle territooriumil laev on registrisse kantud. 2. Kui on saabunud kaebus või inspektor usub pardal tehtud tähelepanekute põhjal, et meremehed võivad olla üleväsinud, kor- raldab inspektor lõike 1 kohaselt üksikasjalikuma kontrolli, et kontrollida, kas kirjapandud töö- või puhkeaeg vastab direktiiviga 1999/63/EÜ ettenähtud normidele ja kas neid norme on nõuete- kohaselt järgitud, võttes arvesse muid laeva ekspluateerimisega seotud märkmeid. Artikkel 5 Vigade kõrvaldamine 1. Kui kontrolli või üksikasjaliku kontrolli tagajärjel ilmneb, et laev ei vasta direktiivi 1999/63/EÜ nõuetele, võtavad liikmesrii- gid meetmed, mis on vajalikud laeval valitsevate meremeestele ilmselgelt ohtlike või nende tervist kahjustavate tingimuste paran- damise tagamiseks. Nende meetmete hulka võib kuuluda keeld lahkuda sadamast, kuni vead kõrvaldatakse või meremehed on piisavalt puhanud. 2. Kui on selgeid tõendeid, et esimese vahi või sellele järgnevate vahtide vahimehed on üleväsinud, kindlustab liikmesriik, et laev ei lahku sadamast enne, kui leitud vead kõrvaldatakse või asja- omased meremehed on piisavalt puhanud. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 409 Artikkel 6 Edaspidised menetlused Artikkel 9 Sooduskohtlemist keelav klausel 1. Kui laeval on artikli 5 kohaselt keelatud sadamast lahkuda, tea- tab liikmesriigi pädev asutus laeva kaptenile, omanikule või kasu- tajale, lipuriigi või riigi, mille territooriumil laev registrisse on kan- tud, administratsioonile või konsulile või tema puudumise korral lähimale kõnealuse riigi diplomaatilisele esindajale artiklis 4 nime- tatud kontrollide tulemustest, inspektori tehtud otsustest ja vaja- duse korral nõutavatest korrektiivmeetmetest. 2. Käesoleva direktiivi kohast kontrolli tehes tuleks igal võimalu- sel vältida laeva põhjendamatut kinnipidamist. Kui laeva on põh- jendamatult kinni peetud, on selle omanikul või kasutajal õigus hüvitisele kogu kahjumi või kahjude eest. Väidetava põhjenda- matu kinnipidamise puhul on tõendamiskohustus laeva omani- kul või kasutajal. Artikkel 7 Kaebuse esitamise õigus 1. Laeva omanikul või kasutajal või tema esindajal liikmesriigis on õigus esitada pädeva asutuse tehtud kinnipidamisotsuse kohta kaebus. Kaebuse esitamine ei lükka kinnipidamist edasi. 2. Selleks kehtestavad ja säilitavad liikmesriigid vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele asjakohase korra. 3. Pädev asutus teatab lõikes 1 nimetatud laeva omanikule nõue- tekohaselt kaebuse esitamise õigusest. Artikkel 8 Halduskoostöö 1. Liikmesriigid võtavad vastavalt 19. juuni 1995. aasta direktiivi 95/21/EÜ (laevaohutust, saaste vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel käsitlevate rahvusvaheliste nõuete rakendamise kohta ühenduse sadamaid kasutavate ja liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevates vetes sõitvate laevade suhtes (sadamariikide järeleval- ve)) (1) artiklis 14 sätestatud tingimustele vajalikud abinõud nende asjaomaste asutuste ja teiste liikmesriikide asjakohaste pädevate asutuste vaheliseks koostööks, et tagada käesoleva direktiivi tule- muslik kohaldamine, ja teatavad sellest komisjonile. Kontrollides laevu, mis on registrisse kantud ILO konventsiooniga nr 180 või ILO konventsiooni nr 147 protokolliga ühinemata riigis või mis sõidavad sellise riigi lipu all, tagavad liikmesriigid alates kõnealuse konventsiooni jõustumisest, et selliseid laevu ja nende laevaperet ei kohelda soodsamalt kui laevu, mis ILO konventsiooni nr 147 protokolliga või nende mõlemaga ühinenud riigi lipu all. ILO konventsiooniga nr 180 või sõidavad kas ja protokolli Artikkel 10 Lõppsätted 1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajali- kud õigusnormid hiljemalt 30. juuniks 2002. 2. Kui liikmesriigid võtavad lõikes 1 nimetatud meetmed, sisal- davad need viidet käesolevale direktiivile või lisatakse selline viide nende ametliku avaldamise korral. Viitamise viisi näeb ette liik- mesriik. 3. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata siseriiklikud õigusaktid, mis nad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkon- nas vastu võtavad. Komisjon teatab sellest teistele liikmesriikide- le. Artikkel 11 Kolmandate riikide laevad Laevade suhtes, mis ei ole registreeritud mõne liikmesriigi territooriumil ega sõida liikmesriigi lipu all, kohaldatakse käesolevat direktiivi alles alates ILO konventsiooni nr 180 ja ILO konventsiooni nr 147 protokolli jõustumise kuupäevast. Artikkel 12 Jõustumine Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Artikkel 13 Adressaadid Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 13. detsember 1999 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 2. Teave artiklite 4 ja 5 kohaselt võetud meetmete kohta avalda- takse direktiivi 95/21/EÜ artikli 15 esimeses lõigus sätestatud kor- ras. president N. FONTAINE eesistuja S. HASSI (1) EÜT L 157, 7. 7. 1995, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktii- viga 98/42/EÜ (EÜT L 184, 27. 6. 1998, lk 40). 410 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd A S I L I 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 411 0 1 ) i : t l a m e h ä v n o g e a e k h u p e n l a a m n m i i T S I N O O I S T N E V N O K W C T S A J 0 8 1 r N T S I N O O I S T N E V N O K O L I D E T T Õ V A J L Ä V 0 8 1 r n n o o i s t n e v n o k O L I ) b i õ v , l u s k o o j u k i m e h a v a j a e s a v e ä p 7 i d n u t 2 7 ) i i a j l u s k o o j u k i m e h a v a j a e s i n n u t 4 2 i d n u t 4 1 ) i : a t e l ü i e g e a ö ö t e n l a a m i s k a m ) a : t l e s i m g r ä j e s k a t a r i i p a g e a e k h u p i õ v - ö ö T. 1. l u s k o o j u k i m e h a v a j a e s a v e ä p 7 i d n u t 7 7 ) i i a j l u s k o o j u k i m e h a v a j a e s i n n u t 4 2 i d n u t 5 l e k k i t r A t s e t u g n a r i i p d u t a t s e t h e k d a v a d l a m õ v i s i m , i i d u g n p e l v i i t k e l l o k b i r e e r t s i g e r i õ v s k a e h b a d i i k s u t u s a v e d ä p l e s u l a e l l i m , a d r o k i õ v i s u r ä ä m i õ v i s u d a e s e k k i l k i i r e s i s t s a m t õ v u t s a v l i g i i r s e m k i i l a t s i k a t i e 2 a j 1 d e k i õ L. i d n u t 4 1 a d a t e l ü i õ v i e g e a e n i l e h a v a j a e k h u p e s u k i t s e j r ä j e h a k g n n i , e n u k k i p i n n u t e u u k t l a m e h ä v a m e l o b a e p s k ü t s e l l i m , s k a s o s k e h a k i u k m e k h o r a d a g a j i õ v i e a g e a e k h u P. 2. 6 e l e t a v e l a s o s e s u t s i n e e t i h a v e s k a t n a a d m i , a g e a e k h u p t a v a t i v ü h i õ v u g e a e k h u p d i a m e k i p i õ v d i a m e s a d e g a s a k a t t õ v e s s e v r a b õ v d u k i i , e m r o n d u t a t s e t h e k l u h u p e t i d n a r e e t s i l l e s e s k a t i g r ä j l a r r o k e s u l a m õ V i. a h e t d i e d n a r e. e l e t s e e m e r e m e l e t a v a t ö ö t l a v e a l u d õ s i h ä l i i õ v e l e t s e e m e r e m 7 l e k k i t r A e t u k i s i i õ v e d a v e a l e t a v e l o s a d ä h e r e m e t s i e t i õ v s e d i v u h e s u t u h o i t s a l i õ v e t u k i s i e t a v e l o l a v e a l , a v e a l d u k i l a j a v n o s i m , t s i m e g e t i e d d n u t ö ö t t l e h e m e r e m a d u õ n t s u g i õ i n e t p a k a v e a l a r i i p i e n o o i s t n e v n o k v e l o s e ä K. 1. s k e s i m a t s i b a. g e a e k h u p v a s i i p e s k a t n a e l e t s e e m e r e m d u n a t ö ö t l a j a e k h u p l e s g r ä j u k i f a a r g t e , n e t p a k b a g a t l e r ä j e s i m u t s a a t a r r o k u o l e s l a a m r o n i t s e r i i k t l u k i l a m õ V i. 3 n o o i s t n e v n o k W C T S ) k i l s u t s u h o k ( 1 / I I I V - A u g a j i s k e d o o k W C T S d u t a g a t n o l u s k o o j u k i m e h a v a j a e s a v e ä p 7 a j l u s k o o j a v e ä p e h a k t l e s l a a m i s k a m e s k a h e t a d e s i u k , i i n n n u t e s u k i t s e j r ä j 6 t l a m e h ä v a d a d n e h ü l u k k i m e h a v a j a t s i n n u t 0 1 i t e s l a a m n m b õ v i i , 2 a j 1 t s e t e g i õ l a t a m e n e l O. s e d a d r o k u o v i i t a r e p o l s e t u t a m s ä ä p a d ö ö m s e d u u m i õ v l a j a e t s u p p õ , s e d a d r o k u o i r e l a m i g r ä j a e p i e d i e d u õ n a j a e k h u p d u t a t s e t ä s 2 a j 1 s e t e g i õ L. t s u k h u p i d n u t 0 1 t l a m e h ä v l u s k o o j u k i m e h a v a j a e s i n n u t 4 2 e s k a t a g a t , a n e h e m h a v i i õ v a m e l ü h a v i a m a t ö ö t d u t a r ä ä m n o s e k , e l e t u k i s I. e n u k k i p i n n u t e u u k t l a m e h ä v a m e l o b a e p s k ü t s e l l i m , s k a s o s k e h a k i u k m e k h o r a d a g a j i õ v i e a g e a e k h u P. 1. 2. 3. 4 u g o k t e , i i n a d a d n e g l õ t i a g e a e k h u p t e s l a a m n m d u t a t e m n 1 / I I I i i V - A s a s o s k i h o t i e e g i õ k l e E. a t a d n e k a r i e a g e a ö ö t t e s l a a n o i s t a r a b e i õ v t s a r ä ä m e l ü t e , a m a g a t d i s k a e p d e t t ä s d u t e õ v u t s a v s k e s i i m d o h a r ä e s u m i s ä v ) 1. e s s e d a t h o k e s s e t a v a t e s ä ä p e d r u u j i t s e g r e k t s i m a d l a g i a p e t u k i f a a r g s u t s i n e e t i h a v b a u õ n n o o i s t a r t s i n m d A i. 5. t s u k h u p i d n u t 0 7 t l a m e h ä v : t s i m g r ä j a t t õ v e s s e v r a s k e l u t l e s i m a d l a h o k 1 / I I I V e s u r ä ä M. 3 ) d e s i n u u s ( 1 / I I I V - B u g a j i s k e d o o k W C T S ; s k e s i i m d o h a r ä e s u m i s ä v a v e n e v ü s l u s k o o j a j a d i r u g e t d e s i l l u o n o i e n m d n a a j a e k h u p a v a t i v ü h g n n i s u k k i p a j s u d e g a s i e d d o o i r e p e k h u p ) 2. d i e m t e e m s u t u h o i s i l i f i i s t e p s e s k a t a d n e k a r t e l e s u m i g n i t , d i e t t ä s d i a v e n i r e a h ä n e t t e i b õ v l u h u p e d a v e a l u d õ s i h ä l i ) 3 ; e l e t s u t s u h o k e l e d u u m i õ v e l e s u t s i n e e t i h a v a d a t u u k l i b õ v a j a d u n ä ä j e l ü 412 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd A S I L I I 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 413


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2422/99 van Hiltrud Breyer (Verts/ALE) aan de Commissie. Subsidies steenkool en kernenergie.

eurovoc_concepts:
EU policy
France
Germany
coal industry
control of State aid
energy policy
nuclear industry
renewable energy

text: 18. 7. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 203 E/171 Het akkoord tussen de Gemeenschap en de Verenigde Staten van 18 mei 1998 behelst een pakket toezeggingen door beide partijen om tot een volledige oplossing te komen van de bilaterale problemen die voortvloeien uit de extraterritoriale toepassing van rechtsregels door de Verenigde Staten. Met dit pakket wordt voorkomen dat de Gemeenschap in de Wereldhandelsorganisatie (WTO) een actie moet ondernemen om deze rechtsregels onverenigbaar te laten verklaren met de verplichtingen van de Verenigde Staten in het kader van de multilaterale handel. Sedert de totstandkoming van dit akkoord zijn in het kader van de wet Helms-Burton tot dusver nog geen maatregelen genomen tegen ondernemingen of particulieren uit de Gemeenschap. De Gemeenschap heeft echter bij de sluiting van het Akkoord duidelijk gesteld dat zij haar toezegging om geen instelling van een WTO-panel te vragen tegen de wet Helms-Burton of de Iran/ Libya Sanctions Act maar zo lang gestand zou doen als er uit hoofde van deze wetten geen maatregelen zouden worden genomen tegen ondernemingen of particulieren uit de Gemeenschap. In recente contacten op hoog niveau met de Verenigde Staten heeft de Commissie haar standpunt ten aanzien van de wet Helms-Burton en de bezorgdheid van de Gemeenschap over de zaak Sol-MeliÆ onmiskenbaar duidelijk gemaakt. De Verenigde Staten zijn met aandrang verzocht hun verplichtingen uit hoofde van het pakket van 18 mei 1998 met betrekking tot titel IV van de wet Helms-Burton na te komen. De Commissie volgt deze kwestie van zeer nabij en zal het Parlement op de hoogte houden van alle belangrijke nieuwe ontwikkelingen. (2000/C 203 E/221) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2409/99 van Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Demografische achteruitgang in de EU (16 december 1999) De demografische achteruitgang in de EU blijkt uit de verlaging van de geboortecijfers tot niveaus die voor een periode waarin zich geen oorlogen of grote epidemieºn hebben voorgedaan ongekend laag zijn: gemiddeld 1,45 kinderen per vrouw. In de zuidelijke landen bedraagt dit cijfer niet meer dan 1,2 (Spanje, Portugal en Italiº) of zelfs 0,8 (zoals in Galiciº of Noord-Italiº, en ook in de Oost-Duitse deelstaten). Kan de Commissie mededelen of de vergrijzing van de Europese bevolking van nabij wordt gevolgd, en of is voorzien in maatregelen om de demografische groei te stimuleren? Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (21 december 1999) Het geachte parlementslid wordt verwezen naar het antwoord dat de Commissie heeft gegeven op schriftelijke vraag E-1830/99 van de heer Mar(cid:237)nos (1). (1) PB C 170 E van 20. 6. 2000, blz. 110. (2000/C 203 E/222) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2422/99 van Hiltrud Breyer (Verts/ALE) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Subsidies steenkool en kernenergie In het Witboek over duurzame energiebronnen wordt de Commissie ertoe verplicht maatregelen tegen de steunverlening voor steenkool en kernenergie te nemen. 1. Welke maatregelen heeft de Commissie genomen tegen: a) b) directe subsidies voor steenkool; indirecte subsidies voor steenkool; C 203 E/172 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 18. 7. 2000 c) d) directe subsidies voor kernenergie; indirecte subsidies voor kernenergie? 2. Mocht zij nog geen maatregelen hebben genomen, kan zij meedelen op welke termijn concrete stappen zullen worden ondernomen? 3. Kan de Commissie uitleggen waarom zij geen onderzoek doet naar het grote aantal klachten tegen directe en indirecte steunverlening voor kernenergie, bijvoorbeeld de klacht tegen ElectricitØ de France of de klacht betreffende de belastingvrije voorziening voor de Duitse nucleaire sector en evenmin naar aanwijzingen over niet-gemelde subsidies, en waarom zij in deze gevallen geen straffen oplegt? 4. Is de Commissie niet ook van mening dat een verdere niet-naleving van de opdracht tot stopzetting van de steunverlening voor steenkool en kernenergie concurrentiedistorsies tot gevolg heeft en neerkomt op een schending van het Verdrag en dat hierdoor in de publieke opinie de indruk ontstaat dat de Commissie de concurrentievoorwaarden voor duurzame energiebronnen opzettelijk bemoeilijkt? Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (20 december 1999) Wat de steenkool betreft, heeft de Commissie op 28 december 1993 de communautaire regeling voor de steunmaatregelen van de lidstaten ten behoeve van de kolenindustrie (Beschikking nr. 3632/93/EGKS) (1) goedgekeurd, die voorziet in een geleidelijke afname van de steun in de periode 1994-2002 in het kader van plannen voor herstructurering en vermindering van de activiteiten. In de meeste gevallen wordt het herstructureringstempo bepaald door de noodzaak van het vinden van oplossingen voor de daarmee samenhangende sociale en regionale problemen. De indirecte steunverleningssystemen zijn afgeschaft. Wat de kernenergie betreft, bevat het Euratom-Verdrag geen bepalingen betreffende de concurrentie en de overheidssteun. De bewering dat overheidssteun is verstrekt voor de opwekking van nucleaire elektriciteit op het grondgebied van de Gemeenschap is nooit waar kunnen worden gemaakt. De Commissie is zich bewust van de noodzaak van de versterking van de bevordering van duurzame energie om de Gemeenschap in staat te stellen het indicatieve streefdoel van 12 % van de bijdrage van duurzame energiebronnen aan het energieverbruik van de Gemeenschap tegen 2010 te bereiken. De Commissie heeft onlangs een campagne gestart ter stimulering van particuliere investeringen in deze sector met de nadruk op bij de markt aanleunende technologieºn, met name zonne-energie, windenergie en biomassa. De Commissie overweegt thans verdere initiatieven voor de bevordering van duurzame energie, met name maatregelen in verband met de werking van de interne markt voor elektriciteit. Zoals aangegeven in het door de geachte afgevaardigde vermelde Witboek over duurzame energiebronnen (2), is een op significante wijze toegenomen marktpenetratie voor duurzame energie van het grootste belang voor de naleving van de te Kyoto aangegane verbintenissen inzake broeikasemissies. Zoals aangekondigd in het Witboek, studeert de Commissie thans op wijzigingen van de communautaire richtsnoeren voor overheidssteun voor milieubescherming, zodat op passende wijze rekening kan worden gehouden met de noodzaak van de versterking van de concurrentiepositie van duurzame energiebronnen en de specifieke kenmerken daarvan. PB L 329 van 30. 12. 1993. (1) (2) COM(97) 599 def. (2000/C 203 E/223) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2435/99 van Astrid Thors (ELDR) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: Eventueel misbruik van EU-middelen Volgens een artikel in de Sunday Times van 7 november 1999 worden jonge (cid:132)ravers(cid:148) op kosten van de Britse nationale gezondheidszorg NHS en de Europese Unie naar Amsterdam gestuurd voor wat de critici een cursus over drugscocktails noemen


title: PERGUNTA ESCRITA E-2401/99 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) ao Conselho. Prioridade do direito internacional sobre uma directiva comunitária e respeito das disposições do Tratado relativamente à linha férrea do Reno.

eurovoc_concepts:
Belgium
Netherlands
international agreement
international law
intra-EU relations
national law
rail network

text: 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/125 ou autoridade que procedesse (cid:224) verifica(cid:231)ªo constitui uma das alternativas ponderadas por alguns sindicalistas. O facto de os pr(cid:243)prios membros dos sindicatos estarem interessados em conhecer o nœmero de colegas que pertencem (cid:224)s suas organiza(cid:231)ıes Ø amplamente reconhecido. Nenhuma proposta apresentada pela Comissªo «violaria» a liberdade de associa(cid:231)ªo ou qualquer direito c(cid:237)vico (cid:224) confidencialidade. As alega(cid:231)ıes de que terÆ sido apresentada uma qualquer proposta nesse sentido sªo completamente destitu(cid:237)das de fundamento. (2000/C 225 E/133) PERGUNTA ESCRITA E-2401/99 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) ao Conselho (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Prioridade do direito internacional sobre uma directiva comunitÆria e respeito das disposi(cid:231)ıes do Tratado relativamente (cid:224) linha fØrrea do Reno O aumento do or(cid:231)amento das Redes Transeuropeias (RTE) refor(cid:231)a a import(cid:226)ncia destas œltimas para a Uniªo Europeia. Tanto a constru(cid:231)ªo de novas infra-estruturas de transportes como a moderniza(cid:231)ªo das infra-estruturas existentes sªo eleg(cid:237)veis para co-financiamento. Nesta perspectiva, o dossier da linha fØrrea do Reno (Ijzeren Rijn) merece uma aten(cid:231)ªo particular da parte do Conselho. Nos termos do artigo 12o do Tratado de Separa(cid:231)ªo entre a BØlgica e os Pa(cid:237)ses Baixos (19 de Abril de 1839) e os consequentes Tratados entre a BØlgica e os Pa(cid:237)ses Baixos de 5 de Novembro de 1842 e de 13 de Janeiro de 1873 (o chamado Tratado da linha fØrrea do Reno), a BØlgica tem direito a uma liga(cid:231)ªo atravØs do cantªo de Sittard atØ (cid:224) fronteira alemª. Este direito de passagem internacional tornou-se realidade entre 1869 e 1879 com a constru(cid:231)ªo da primeir(cid:237)ssima liga(cid:231)ªo ferroviÆria transfronteiri(cid:231)a na Europa. PorØm, ap(cid:243)s as duas Guerras Mundiais a linha fØrrea do Reno entre AntuØrpia e a regiªo alemª do Ruhr caiu em desuso. Actualmente, as autoridades neerlandesas criam obstÆculos (cid:224) reexplora(cid:231)ªo desta liga(cid:231)ªo ferroviÆria internacional, com base na sua legisla(cid:231)ªo nacional. 1. Reconhece o Conselho (cid:224) BØlgica o direito a uma liga(cid:231)ªo atravØs do cantªo de Sittard atØ (cid:224) fronteira alemª, nos termos do artigo 12o do Tratado de Separa(cid:231)ªo entre a BØlgica e os Pa(cid:237)ses Baixos (19 de Abril de 1839) e os consequentes Tratados entre a BØlgica e os Pa(cid:237)ses Baixos de 5 de Novembro de 1842 e de 13 de Janeiro de 1873? EstÆ a legisla(cid:231)ªo neerlandesa em matØria de ambiente (cid:129) em execu(cid:231)ªo da directiva habitat (cid:129) 2. subordinada aos tratados internacionais supramencionados, tendo em conta que uma das partes contra- tantes do Tratado de Separa(cid:231)ªo entre a BØlgica e os Pa(cid:237)ses Baixos (a Rœssia) nªo Ø Estado-membro da UE? (N. B. : na realidade, o Tratado de Viena determina expressamente que o direito internacional tem prioridade sobre o direito nacional) 3. Tendo em conta as respostas aos pontos 1 e 2, irÆ o Conselho instar as autoridades neerlandesas a respeitarem os seus compromissos decorrentes do Tratado, tanto mais que a concretiza(cid:231)ªo da linha fØrrea do Reno se enquadra no princ(cid:237)pio geral comunitÆrio da fidelidade? Em caso negativo, por que nªo? Resposta (28 de Fevereiro de 2000) A questªo apresentada pelo Senhor Deputado nªo Ø da competŒncia do Conselho. (2000/C 225 E/134) PERGUNTA ESCRITA E-2403/99 apresentada por Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Proposta de redu(cid:231)ªo do programa POSEIMA em 2 milhıes de euros No dia 9 de Novembro a Comissªo apresentou ao Parlamento a Carta Rectificativa no 4 para o Or(cid:231)amento 2000, onde propıe uma redu(cid:231)ªo do programa POSEIMA em 2 milhıes de euros, quando propıe aumentos para outros programas POSEI (POSEIDOM e POSEICAN)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2274/99 υποβολή: José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Ευρωπαϊκή πανεπιστημιακή έδρα Ζαν Μονέ.

eurovoc_concepts:
European identity
promotion of the European idea
university

text: 1. 8. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 219 E/137 (2000/C 219 E/172) GRAPTH ERVTHSH E-2274/99 ypobolh·: José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Ευρωπαι¤κη΄ πανεπιστηµιακη΄ ε΄δρα Ζαν Μονε΄ Γνωρι΄ζει η Επιτροπη΄ την απο΄φαση της 30η΄ς Σεπτεµβρι΄ου 1999 του Πανεπιστηµι΄ου Κοµπλουτε΄νσε της Μαδρι΄της να µη διατηρη΄σει την Ευρωπαι¤κη΄ πανεπιστηµιακη΄ ε΄δρα Ζαν Μονε΄ υπο΄ την επωνυµι΄α «Ευρωπαι¤κο΄ς Πολιτισµο΄ς»; Ποια΄ ει΄ναι η α΄ποψη της Επιτροπη΄ς ο΄σον αφορα΄ τη δραστηριο΄τητα της ανωτε΄ρω ε΄δρας σε σχε΄ση µε τους επιδιωκο΄µενους στο΄χους απο΄ το προ΄γραµµα των Ευρωπαι¤κω΄ν πανεπιστηµιακω΄ν εδρω΄ν Ζαν Μονε΄ και πως εκτιµα΄ η Επιτροπη΄ το ε΄ργο των κατο΄χων της; Ποια΄ προηγου΄µενα υπα΄ρχουν στο συ΄νολο των πανεπιστηµι΄ων των κρατω΄ν µελω΄ν της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης, ως προς την διατη΄ρηση και πε΄ραν της αρχικη΄ς επταετου΄ς περιο΄δου των εδρω΄ν αυτω΄ν στα ανωτε΄ρω πανεπιστη΄µια; Ποια΄ ει΄ναι η α΄ποψη της Επιτροπη΄ς σχετικα΄ µε την απο΄φαση αυτη΄; Apa·nthsh thw k. Reding ej ono·matow thw Epitroph·w (20 Ianoyari·oy 2000) Η Επιτροπη΄ ε΄λαβε γνω΄ση της απο΄φασης του πανεπιστηµι΄ου Κοµπλουτε΄νσε της Μαδρι΄της να µη διατηρη΄σει µετα΄ τη λη΄ξη της επταετου΄ς συµβατικη΄ς περιο΄δου την πανεπιστηµιακη΄ ε΄δρα Ζαν Μονε΄ για τον ευρωπαι¤κο΄ πολιτισµο΄. Εξε΄φρασε τη λυ΄πη της στον πρυ΄τανη του πανεπιστηµι΄ου δεδοµε΄νου ο΄τι η εν λο΄γω ε΄δρα ει΄ναι πειραµατικη΄ σε ε΄ναν ιδιαι΄τερο τοµε΄α που ε΄χει ερευνηθει΄ πολυ΄ λι΄γο απο΄ τους ακαδηµαι¤κου΄ς και του οποι΄ου το αντικει΄µενο ε΄χει ενδιαφε΄ρον καθω΄ς αφορα΄ τα πολιτισµικα΄ θεµε΄λια της Ένωσης. Οι ετη΄σιες εκθε΄σεις δραστηριο΄τητας που υποβλη΄θηκαν απο΄ τον καθηγητη΄ ευρωπαι¤κου΄ πολιτισµου΄ που κατε΄χει την ε΄δρα Ζαν Μονε΄ απε΄δειξαν την ιδιαι΄τερη συµβολη΄ της εν λο΄γω ε΄δρας. Περισσο΄τερο απο΄ το 95 % των πανεπιστηµι΄ων ε΄χουν διατηρη΄σει τις ε΄δρες Ζαν Μονε΄ µετα΄ τη λη΄ξη της αρχικη΄ς επταετου΄ς περιο΄δου (Έδρες 1990: διατηρη΄θηκαν 44 απο΄ τις 46 Ιουλι΄ου 1991: διατηρη΄θηκαν 43 απο΄ τις 44). Σε ο΄,τι αφορα΄ τις ε΄δρες που δεν διατηρη΄θηκαν, στις δυ΄ο περιπτω΄σεις συνεχι΄στηκαν οι κυ΄κλοι µαθηµα΄των µε διδασκαλι΄α απο΄ πολλου΄ς καθηγητε΄ς και ο΄χι πλε΄ον µο΄νον απο΄ ε΄ναν, και στην α΄λλη περι΄πτωση δεν διατηρη΄θηκε η ε΄δρα γιατι΄ το πανεπιστηµιακο΄ συµβου΄λιο δεν ε΄κανε δεκτο΄ τον αντικαταστα΄τη που προτα΄θηκε απο΄ το πανεπι- στη΄µιο, καθω΄ς δεν η΄ταν καθηγητη΄ς. Η Επιτροπη΄ δεν παρεµβαι΄νει σε εσωτερικε΄ς αποφα΄σεις των πανεπιστηµι΄ων, καθω΄ς σε΄βεται πλη΄ρως την αρµοδιο΄τητα΄ τους και την αυτονοµι΄α τους σε ακαδηµαι¤κα΄ θε΄µατα. Για ενηµερωτικου΄ς λο΄γους, θα διαβιβαστει΄ απευθει΄ας στον κ. βουλευτη΄ και στη Γενικη΄ Γραµµατει΄α του Κοινοβουλι΄ου αντι΄γραφο της επιστολη΄ς της Επιτροπη΄ς προς τον πρυ΄τανη του πανεπιστηµι΄ου Κοµπλουτε΄νσε. (2000/C 219 E/173) GRAPTH ERVTHSH P-2279/99 ypobolh·: María Sornosa Martínez (PSE) prow thn Epitroph· (24 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Κυρω΄σεις στην Ισπανι΄α για µη µετατροπη΄ των κοινοτικω΄ν οδηγιω΄ν για το περιβα΄λλον σε εθνικο΄ δι΄καιο Ο Υπουργο΄ς Περιβα΄λλοντος του Βασιλει΄ου της Ισπανι΄ας δεν ε΄χει πραγµατοποιη΄σει τις αναγκαι΄ες ενε΄ργειες προκειµε΄νου να µετατραπου΄ν σε εθνικο΄ δι΄καιο, εντο΄ς των καταλλη΄λων προθεσµιω΄ν, τρεις σηµαντικε΄ς οδηγι΄ες που αφορου΄ν το περιβα΄λλον: ε΄λεγχος των βιοµηχανικω΄ν εκποµπω΄ν (που ε΄πρεπε να ει΄χε τεθει΄ σε ισχυ΄ στις 31 Οκτωβρι΄ου), νο΄µος περι΄ αξιολο΄γησης των περιβαλλοντικω΄ν επιπτω΄σεων (που ε΄πρεπε να ει΄χε µετατραπει΄ σε εθνικο΄ δι΄καιο πριν απο΄ τον Μα΄ρτιο) και προ΄σβαση στην περιβαλλοντικη΄ ενηµε΄ρωση (θε΄µα για το οποι΄ο η Επιτροπη΄ ε΄χει η΄δη απευθυ΄νει προειδοποι΄ηση στην Ισπανι΄α τον Ιου΄λιο του 1996 µε το σκεπτικο΄ ο΄τι παρακωλυ΄ει την πλη΄ρη α΄σκηση του δικαιω΄µατος αυτου΄). Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να µας ενηµερω΄σει εα΄ν ε΄χει η΄δη αρχι΄σει η διαδικασι΄α επιβολη΄ς κυρω΄σεων στην Ισπανι΄α λο΄γω της µη µετατροπη΄ς σε εθνικο΄ δι΄καιο των τριω΄ν οδηγιω΄ν που πραναφε΄ραµε;


title: PREGUNTA ESCRITA E-2353/99 de Raffaele Costa (PPE-DE) a la Comisión. Ayudas estatales italianas a la RAI.

eurovoc_concepts:
Italy
broadcasting
control of State aid
infringement procedure (EU)
public service
television

text: C 203 E/166 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/213) PREGUNTA ESCRITA E-2353/99 de Raffaele Costa (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Ayudas estatales italianas a la RAI En la respuesta a la pregunta escrita E-1701/99 (1), el Comisario Monti, en nombre de la Comisi(cid:243)n, afirma que Østa debe evaluar si las ayudas concedidas por el Estado (italiano) a la RAI, en forma de canon o mediante medidas espec(cid:237)ficas, son proporcionales al coste neto incurrido por la empresa para el cumplimiento de los deberes de servicio pœblico que le impone el Estado. ¿QuØ opina la Comisi(cid:243)n sobre la proporcionalidad entre el coste neto (sumamente elevado) y el canon y demÆs medidas espec(cid:237)ficas que el Estado ha concedido y concede a la RAI? (1) Ver pÆgina 28. Respuesta del Comisario Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (5 de enero de 2000) Segœn lo anticipado ya en su respuesta a la pregunta escrita E-1701/99 (1) de Su Seæor(cid:237)a, la Comisi(cid:243)n ha abierto una investigaci(cid:243)n formal sobre el canon de televisi(cid:243)n y otras ayudas adicionales concedidas a la Radio Televisione Italiana (RAI) por el Estado y por el Istituto per la Ricostruzione Industriale (IRI). En la actual etapa del procedimiento la Comisi(cid:243)n todav(cid:237)a no ha concluido su anÆlisis de la naturaleza de la ayuda existente en concepto de canon de televisi(cid:243)n. En cuanto a las otras medidas acordadas por el Estado y el IRI, el Gobierno italiano todav(cid:237)a no ha presentado sus observaciones. Una evaluaci(cid:243)n general de la proporcionalidad de la ayuda concedida a la RAI con los costes contra(cid:237)dos por la empresa para cumplir sus obligaciones de servicio pœblico impuestas por el Estado s(cid:243)lo serÆ posible una vez concluido el procedimiento actualmente en marcha. (1) Ver pÆgina 28. (2000/C 203 E/214) PREGUNTA ESCRITA P-2354/99 de Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (1 de diciembre de 1999) Asunto: Matanza de vacas en nombre de la UE El 7 de octubre de 1999, cinco vacas y un toro fueron matadas a tiros en una granja de la regi(cid:243)n de Bohusl(cid:228)n, en Suecia, por orden del Servicio Nacional de Productos Agrarios, pues su propietario se hab(cid:237)a negado a marcar las reses segœn la normativa comunitaria. El agricultor solicit(cid:243) una compensaci(cid:243)n econ(cid:243)mica completa por sus reses, pero el fallo del Tribunal provincial administrativo determin(cid:243) que la decisi(cid:243)n de matar las reses es consecuencia de las normas vigentes en Suecia desde la adhesi(cid:243)n a la UE. El agricultor no recibirÆ compensaci(cid:243)n econ(cid:243)mica alguna. En Suecia se alzan voces exigiendo que se elaboren disposiciones nacionales «mÆs blandas» sobre c(cid:243)mo han de aplicarse las directivas comunitarias. La Ministra de Agricultura ha prometido que hablarÆ con sus colegas de otros Estados miembros sobre la posibilidad de modificar la normativa. ¿QuØ opina la Comisi(cid:243)n? ¿Considera correcto que se maten animales que no han sido marcados segœn la normativa comunitaria? ¿O acaso el Servicio Nacional de Productos Agrarios ha ido demasiado lejos en su interpretaci(cid:243)n de la directiva comunitaria?


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2630/1999 av den 13 december 1999 om ändring av förordning (EG) nr 1702/1999 vad gäller ansökningsdatum för de licenser som föreskrivs i förordning (EG) nr 1222/94

eurovoc_concepts:
agricultural product
export licence
export refund

text: L 321/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 12. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2630/1999 av den 13 december 1999 om ändring av förordning (EG) nr 1702/1999 vad gäller ansökningsdatum för de licenser som föreskrivs i förordning (EG) nr 1222/94 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3448/93 av den 6 december 1993 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jorbruksprodukter (1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2491/98 (2), särskilt artikel 8. 3 första stycket i denna, och av följande skäl: 1. 2. 3. Kommissionens förordning (EG) nr 1702/1999 (3) har ändrat förordning (EG) nr 1222/94 (4) om gemensamma tillämpningsföreskrifter för ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som expor- teras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget (f. d. bilaga II). Enligt förordning (EG) nr 1702/1999 får de licenser som avses i de nya artiklarna 6a–6i i förordning (EG) nr 1222/94 sökas från och med den 1 december 1999. För att de bidrag för varor som inte omfattas av bilagan I skall kunna förvaltas på ett bra sätt är det absolut nödvändigt att uppgifter om licenserna överförs. I det sammanhanget kan övergången till år 2000 orsaka stör- ningar vars beskaffenhet och omfattning inte kan förutses. Eftersom de första licenserna inte kan utfärdas förren i december 1999, kan utfärdandet av dem störas fr. o. m. slutet av december och störningen kan komma att fortsätta i januari. Det är därför lämpligt att skjuta upp det datum från vilket licensansökningar kan lämnas in till den 1 februari år 2000. 4. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för över- gripande frågor rörande handeln med bearbetade jord- bruksprodukter som omfattas av bilaga I. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 I artikel 3 tredje stycket i förordning (EG) nr 1702/1999 skall tredje strecksatsen ersättas med följande: ”— De licenser som avses i artikel 1. 5 får sökas från och med den 1 februari 2000. ” Artikel 2 Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentlig- görs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 13 december 1999. På kommissionens vägnar Erkki LIIKANEN Ledamot av kommissionen (1) EGT L 318, 20. 12. 1993, s. 18. (2) EGT L 309, 19. 11. 1998, s. 28. (3) EGT L 201, 31. 7. 1999, s. 30. (4) EGT L 136, 31. 5. 1994, s. 5


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2393/99 von Jean-Claude Martinez (TDI) an den Rat. Verheerende Überschwemmungen im Süden Frankreichs.

eurovoc_concepts:
Community budget
France
State aid
aid to disaster victims
flood
interinstitutional relations (EU)
urban infrastructure

text: 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/123 Ist der Rat bereit, unverz(cid:252)glich das Haushaltsverfahren mit dem Ziel einzuleiten, Mittel f(cid:252)r haben. Soforthilfema(cid:223)nahmen f(cid:252)r die Opfer von Naturkatastrophen bereitstellen? Beabsichtigt der Rat ferner, diese Soforthilfema(cid:223)nahme im Rahmen des Haushaltsplans 1999 einzuleiten, damit die ersten Zahlungen vor Ende des Jahres freigegeben werden, wie im Falle der T(cid:252)rkei, wo schon 1999 180 Mio Euro (mehr als 1 Mrd. Francs) nach dem Erdbeben vom 17. August freigegeben wurden? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (11. Januar 2000) Unmittelbar nach den schweren (cid:220)berschwemmungen vom November 1999 in S(cid:252)dfrankreich hat die Kommission ihre Betroffenheit (cid:252)ber das Geschehen zum Ausdruck gebracht. Sie mu(cid:223) den Herrn Abgeordneten allerdings darauf hinweisen, da(cid:223) es im Haushalt der Gemeinschaft seit mehreren Jahren keine besondere Haushatlslinie mehr f(cid:252)r Dringlichkeitshilfen im Falle von Naturkatastro- phen in den Mitgliedstaaten gibt. Die Kommission hat die franz(cid:246)ische Regierung jedoch wissen lassen, da(cid:223) sie im Rahmen des n(cid:228)chsten Programmplanungszeitraum (2000-2006) f(cid:252)r Regionalpolitik und Koh(cid:228)sion mit dazu beitragen k(cid:246)nne, die gesch(cid:228)digten Infrastrukturen und Anlagen in den betroffenen Gebieten instand zu setzen, sofern diese Gebiete im Rahmen der Strukturfonds (neues Ziel 2 bzw. (cid:220)bergangsregelung f(cid:252)r das Ziel 2 bzw. 5b) als f(cid:246)rderf(cid:228)hig eingestuft sind. Dar(cid:252)berhinaus k(cid:246)nnten gegebenenfalls Beihilfen aus dem Europ(cid:228)ischen Aus- richtungs- und Garantiefonds f(cid:252)r die Landwirtschaft gew(cid:228)hrt werden. (2000/C 225 E/131) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2393/99 von Jean-Claude Martinez (TDI) an den Rat (13. Dezember 1999) Betrifft: Verheerende (cid:220)berschwemmungen im S(cid:252)den Frankreichs Im November 1999 waren vier DØpartments im S(cid:252)den Frankreichs, und zwar die DØpartements Aude, HØrault, Tarn und PyrØnØes Orientales, von sintflutartigen Regenf(cid:228)llen, Hochwasser, Erdrutschen und zusammenbrechenden Geb(cid:228)uden betroffen, die zu schweren Verw(cid:252)stungen gef(cid:252)hrt und fast 30 Menschen- leben gefordert sowie Stra(cid:223)en, Gleise und alle (cid:246)ffentlichen Strom-, Wasser- und Gasleitungen zerst(cid:246)rt haben. f(cid:252)r Soforthilfema(cid:223)nahmen f(cid:252)r die Opfer von Naturkatastrophen bereitstellen? Beabsichtigt der Rat ferner, diese Soforthilfema(cid:223)nahme im Rahmen des Haushaltsplans 1999 einzuleiten, damit die ersten Zahlungen vor Ende des Jahres freigegeben werden, wie im Falle der T(cid:252)rkei, wo schon 1999 180 Mio Euro (mehr als 1 Mrd. Francs) nach dem Erdbeben vom 17. August freigegeben wurden? Ist der Rat bereit, unverz(cid:252)glich das Haushaltsverfahren mit dem Ziel einzuleiten, Mittel Antwort (28. Februar 2000) Der Herr Abgeordnete fragt, ob der Rat ein Haushaltsverfahren zur Bereitstellung von Soforthilfe f(cid:252)r die Opfer von Naturkatastrophen im S(cid:252)den Frankreichs einleiten k(cid:246)nnte. Der Haushaltsplan enthielt bis zum Ende des Haushaltsjahres 1997 eine Haushaltslinie mit der Bezeich- nung (cid:132)Soforthilfe f(cid:252)r die von Katastrophen heimgesuchte Bev(cid:246)lkerung der Gemeinschaft(cid:147). Diese Linie wurde jedoch im Vorentwurf des Haushaltsplans f(cid:252)r 1998 nicht mehr vorgeschlagen, weil der Haushalts- ausschu(cid:223) des Europ(cid:228)ischen Parlaments kritisch angemerkt hatte, da(cid:223) eine derartige Hilfe auf nationaler Ebene und nicht aus dem Gemeinschaftshaushalt geleistet werden m(cid:252)sse. Die im Gesamthaushaltsplan f(cid:252)r humanit(cid:228)re Hilfe bereitgestellten Mittel sind daher ausschlie(cid:223)lich f(cid:252)r Drittl(cid:228)nder bestimmt. Ein (cid:228)hnliches Verfahren wie im Falle der Unterst(cid:252)tzung der T(cid:252)rkei, die ein Drittland ist, kann daher f(cid:252)r Frankreich nicht in Betracht gezogen werden. Auf alle F(cid:228)lle steht jegliche Initiative zur Bindung von Mitteln, die von der Haushaltsbeh(cid:246)rde in den Gesamthaushaltsplan eingesetzt worden sind, der Kommission zu. Es ist somit Sache der Kommission zu pr(cid:252)fen, ob im Rahmen anderer Haushaltskapitel Mittel f(cid:252)r Gebiete und Personen bereitgestellt werden k(cid:246)nnen, die von Naturkatastrophen der Art, wie sie hier angef(cid:252)hrt worden sind, heimgesucht wurden


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-2438/99 di W.G. van Velzen (PPE-DE) alla Commissione. Conseguenze per il mercato interno della reiezione della legge francese concernente l'elettricità.

eurovoc_concepts:
France
electrical industry
liberalisation of the market
national implementing measure
national parliament
public service
single market

text: C 219 E/162 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 Risposta del sig. Bolkestein a nome della Commissione (28 gennaio 2000) La Commissione ritiene che la direttiva 95/46/CE del 24 ottobre 1995 relativa alla tutela delle persone fisiche con riguardo al trattamento dei dati personali nonchŁ alla libera circolazione di tali dati (1) cui fa riferimento l(cid:146)onorevole parlamentare costituisce un elemento rilevante ai fini dello sviluppo del commercio elettronico. Tale direttiva mira infatti a consentire la libera circolazione dei dati personali tra gli Stati membri garantendo nel contempo nell(cid:146)intera Comunit(cid:224) un livello di tutela elevato dei diritti fondamentali delle persone, in particolare della loro privacy. Siffatto livello di protezione Ł necessario onde garantire la fiducia dei consumatori nell(cid:146)utilizzo dei servizi in linea e pertanto consentire lo sviluppo del commercio elettronico. Per questi motivi la Commissione segue con particolare interesse il recepimento della direttiva nelle legislazioni nazionali. Tale recepimento non Ł stato ancora perfezionato in numerosi Stati membri nei riguardi dei quali la Commissione ha d(cid:146)altronde avviato un(cid:146)azione per violazione degli obblighi comunitari. Attualmente la Commissione non dispone di informazioni che attestino le disparit(cid:224) cui fa riferimento l(cid:146)onorevole parlamentare. Simili disparit(cid:224) possono per contro risultare dal mancato recepimento della direttiva. Se dovesse emergere che i margini di manovra lasciati agli Stati membri dalla direttiva, con particolare riguardo all(cid:146)estensione della tutela ai dati delle persone giuridiche cui mira l(cid:146)onorevole parlamentare, potevano frapporre ostacoli al buon funzionamento del mercato interno, la Commissione non manche- rebbe di trarne le necessarie conseguenze. (1) GU L 281 del 23. 11. 1999. (2000/C 219 E/206) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2438/99 di W. G. van Velzen (PPE-DE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Conseguenze per il mercato interno della reiezione della legge francese concernente l(cid:146)elettricit(cid:224) Dopo essere stata approvata, il 2 marzo scorso, in prima lettura dall(cid:146)Assemblea nazionale, la proposta di legge francese concernente l(cid:146)elettricit(cid:224) Ł stata respinta dal Senato il 18 novembre scorso. Da un punto di vista formale, la direttiva europea sull(cid:146)elettricit(cid:224) avrebbe dovuto essere trasposta nella legislazione nazionale entro il 18 febbraio. In considerazione della risposta della Commissione a precedenti interrogazioni dello stesso autore, la reiezione della legge francese 1. pu(cid:242) la Commissione far sapere quali conseguenze, a suo giudizio, concernente l(cid:146)elettricit(cid:224) potr(cid:224) avere sulla liberalizzazione del mercato europeo dell(cid:146)elettricit(cid:224)? 2. La reiezione della legge sull(cid:146)elettricit(cid:224) in Francia provocher(cid:224) distorsioni nel mercato interno dell(cid:146)elet- tricit(cid:224) nell(cid:146)Unione europea. PoichØ inoltre la direttiva europea avrebbe dovuto essere trasposta nella legislazione nazionale gi(cid:224) entro il 18 febbraio e la Francia Ł l(cid:146)unico Stato membro dell(cid:146)Unione europea che non abbia ancora soddisfatto tale obbligo, un procedimento giudiziario contro la Francia pare appropriato. Tuttavia, un lungo procedimento giudiziario non offre una soluzione a breve termine al intende adottare la Commissione europea a breve termine per evitare un problema. Quali azioni perturbamento del mercato interno dell(cid:146)elettricit(cid:224)? 3. Il governo francese ha informato la Commissione sui termini della situazione, in particolare sui modi in cui intende evitare un tale perturbamento nell(cid:146)immediato e sulle misure concrete che pensa di adottare, di concerto con la Commissione, per limitare al massimo distorsioni nel mercato interno? 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/163 Quali contromisure da parte degli Stati membri dell(cid:146)UE autorizzer(cid:224) la Commissione in applicazione 4. della clausola concernente la reciprocit(cid:224)? Risposta della sig. ra de Palacio a nome della Commissione (13 gennaio 2000) La Commissione deplora il rinvio dell(cid:146)adozopne della bozza di 1. legge sulla modernizzazione e lo sviluppo del servizio pubblico dell(cid:146)elettricit(cid:224) mirante a recepire in Francia la direttiva 92/96/CE del Parlamento europeo e del Consiglio del 19 dicembre 1996 (1) relativa alle norme comuni per il mercato interno dell(cid:146)elettricit(cid:224), nonchŁ a garantire il diritto dei produttori di elettricit(cid:224) degli altri Stati membri a rifornire i consumatori francesi potenziali e il diritto dei consumatori francesi in materia di libera scelta dei loro fornitori. fallimento della commissione mista del senato e dell(cid:146)assemblea nazionale francese del 2. Dopo il 18 novembre 1999, la Commissione ha ingiunto alla Francia, con lettera di messa in mora del 24 novembre 1999, di presentare le proprie osservazioni entro quindici giorni, e le ha trasmesso in data 23 dicembre 1999 un parere motivato in virtø dell(cid:146)articolo 226 (ex-articolo 169) del trattato CE. Il 2 dicembre 1999, il segretario di stato francese all(cid:146)energia ha informato il Consiglio Energia che il governo francese aveva preso delle disposizioni a fini di adozione della legge nel febbraio 2000. Su iniziativa di ElectricitØ de France e di concerto con il governo francese, i consumatori industriali di 3. oltre 100 gigawattore (GWh) (cioŁ il 22 % del mercato) beneficiano di un accesso alla rete in base a tariffe pubbliche per il trasporto di elettricit(cid:224) eventualmente acquistata presso fornitori di altri Stati membri. La decisione di applicare la clausola di equilibrio dell(cid:146)articolo 19 § 5 della direttiva 96/92/CE 4. incombe agli Stati membri. La Commissione sorveglier(cid:224) la sua corretta applicazione, in particolare affinchŁ il mercato degli Stati membri interessati rimanga aperto a tutti i potenziali fornitori per quanto riguarda i potenziali consumatori di oltre 100 GWh. (1) GU L 27 del 30. 1. 1997. (2000/C 219 E/207) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2440/99 di Giles Chichester (PPE-DE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Chiusura della centrale nucleare Barseb(cid:228)ck da parte del Governo svedese Il Governo svedese ha deciso che entro la fine del novembre 1999 chiuder(cid:224) uno dei dodici reattori nucleari del paese, nella centrale nucleare di Barseb(cid:228)ck vicino a Copenaghen. Il reattore costituisce una delle due centrali nucleari private, mentre le altre dieci sono di propriet(cid:224) del Governo svedese attraverso l(cid:146)Ente di Stato per l(cid:146)energia. Il governo non ha proceduto a nessuna valutazione d(cid:146)impatto ambientale per quanto riguarda le conseguenze della chiusura del reattore nØ ha preso impegni volti a risarcire i proprietari e il personale addetto. La situazione solleva importanti quesiti che la Commissione dovrebbe esaminare con urgenza vista la data di chiusura prevista: 1. Dal punto di vista della concorrenza pu(cid:242) la Commissione far sapere se la decisione del Governo svedese di chiudere uno dei due reattori privati invece di una delle dieci centrali statali rappresenti una distorsione ai sensi della legislazione UE? 2. Ritiene la Commissione che in questo caso sia stata correttamente effettuata una esauriente valuta- zione d(cid:146)impatto ambientale e in caso negativo la data di chiusura non dovrebbe essere immediata- mente annullata? 3. PerchØ la Commissione non ha gi(cid:224) preso misure a tale proposito visto che la Corte Amministrativa Suprema svedese, l(cid:146)ultima corte d(cid:146)appello, ha sostenuto la decisione del governo senza per(cid:242) ricorrere al rinvio pregiudiziale presso la Corte di giustizia europea?