title: 2000/30/EF: Kommissionens beslutning af 13. december 1999 om finansiering af gennemførelsesforanstaltninger til de harmoniserede forbrugerprisindekser (meddelt under nummer K(1999) 4428)

eurovoc_concepts:
consumer price
financing
harmonisation of prices
price index

text: 15. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 11/41 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 13. december 1999 om finansiering af gennemførelsesforanstaltninger til de harmoniserede forbrugerprisindekser (meddelt under nummer K(1999) 4428) (2000/30/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — overensstemmelse med artikel 13 i forordning (EF) nr. 2494/95 — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 af 23. oktober 1995 om harmoniserede forbrugerprisindekser (1), særlig artikel 13, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Hver medlemsstat udarbejder et harmoniseret forbruger- prisindeks (HICP) fra og med indekset for januar 1997, og der vedtages gennemførelsesforanstaltninger for at sikre HICP'ernes sammenlignelighed og for at bevare deres pålidelighed og relevans i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 2494/95; første gennemførelsesforanstaltninger de krævede supplerende midler i medlemsstaterne i et omfang, der anslås til 4,5 mio. EUR frem til udløbet af disse foran- staltningers andet gennemførelsesår, og Kommissionen afholdt to tredjedele af de supplerende udgifter i over- ensstemmelse med artikel 13 i forordning (EF) nr. 2494/ 95; yderligere gennemførelsesforanstaltninger kræver supple- rende midler i medlemsstaterne i et omfang, der anslås til 1 012 500 EUR frem til udløbet af disse foranstalt- ningers andet gennemførelsesår, og af de supplerende udgifter hertil skal Kommissionen afholde to tredjedele i (1) EFT L 257 af 27. 10. 1995, s. 1. Artikel 1 Formålet med denne beslutning er at tildele midler til medlems- staterne for budgetåret 1999 med henblik på at dække to tredjedele af de supplerende udgifter til gennemførelsesforan- staltningerne, der opstår som en direkte følge af forordning (EF) nr. 2494/95. Disse foranstaltninger gennemføres fra og med indekset for januar 2000 og indekset for januar 2001. Finansie- ringen skal dække de supplerende udgifter frem til udløbet af 2001. Artikel 2 Medlemsstaterne anvender udelukkende det finansielle bidrag til at gennemføre følgende foranstaltninger som led i gennem- førelsen af forordning (EF) nr. 2494/95 og navnlig: a) Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 af 9. september 1996 vedrørende oprindelige foranstaltninger for Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 om harmoniserende forbrugerprisindekser (2), som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1687/98 (3) og (EF) nr. 1688/98 (4) om det harmoni- serede forbrugerprisindeks' dækning af varer og tjeneste- ydelser samt geografisk område og population b) Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/1999 (5) om ændring af forordning (EF) nr. 2214/96 om indsendelse og formidling af delindekser under HICP og c) Rådets forordning (EF) nr. 2166/1999 (6) om behandling af produkter inden for sektorerne sundhedsvæsen, uddannelse og social sikring i de harmoniserede forbrugerprisindekser. (2) EFT L 229 af 10. 9. 1996, s. 3. (3) EFT L 214 af 31. 7. 1998, s. 12. (4) EFT L 214 af 31. 7. 1998, s. 23. (5) EFT L 214 af 13. 8. 1999, s. 1. (6) EFT L 266 af 14. 10. 1999, s. 1. L 11/42 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 2000 Artikel 3 Kommissionens finansielle bidrag til dækning af to tredje- 1. dele af udgifterne fordeles som følger: (EUR) Medlemsstat Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige Beløb 44 000 23 000 70 000 35 000 47 000 102 000 37 000 44 000 26 000 56 000 27 000 46 000 35 000 29 000 54 000 I alt 675 000 2. De finansielle bidrag til medlemsstaterne, jf. stk. 1, tildeles de organisationer og institutioner, som er ansvarlige for udar- bejdelsen af de harmoniserede forbrugerprisindeks i de enkelte medlemsstater; i bilag I til nærværende beslutning er de regi- strerede kontorer anført. Artikel 4 1. Støtteberettigede omkostninger er omkostninger, som er nødvendige og supplerende i henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 2494/95 og beregnet efter bestemmelserne i bilag II til nærværende beslutning. De samlede betalinger til hver medlemsstat kan ikke over- 2. stige det bidrag, som er anført i artikel 3. Såfremt omkostningerne er lavere end anslået, begrænses 3. Kommissionens bidrag til to tredjedele af medlemsstatens faktiske støtteberettigede omkostninger i henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 2494/95. Såfremt der 4. regnskabsbilag til grund for anvendelsen af det finansielle bidrag, skal medlemsstaterne på Kommissionens anmodning tilbagebetale de udbetalte beløb, ikke ligger som overstiger de beløb, for hvilke der foreligger regnskabs- bilag. Artikel 5 I takt med afviklingen af det arbejde, hvortil dette finan- 1. sielle bidrag ydes, forpligter Kommissionen sig til at foretage betalingerne i henhold til følgende procedure: — 50 % ved bekendtgørelsen af denne beslutning — i rater, der hver især udbetales efter Kommissionens modta- gelse og godkendelse af de pågældende statusrapporter og tilsvarende omkostningsopgørelser. Forskuddet og ratebeta- lingerne kan ikke tilsammen udgøre mere end 90 % af Kommissionens maksimale bidrag til hver medlemsstat som anført i artikel 3, stk. 1 — de resterende beløb udbetales efter Kommissionens modta- gelse og godkendelse af de endelige omkostningsopgørelser og de endelige rapporter. De endelige endelige omkostningsopgørelser og de 2. rapporter sendes til Kommissionen inden udgangen af det andet år af gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omtalt i artikel 2. Udbetalingerne sker inden 60 dage efter medlemssta- 3. ternes anmodning om betaling og Kommissionens godkendelse af rapporterne. Betalingerne anses for at være foretaget på den dato, hvor Kommissionens konto bliver debiteret. Artikel 6 1. Medlemsstaterne skal på Kommissionens anmodning fremsende yderligere oplysninger, som gør det muligt at vurdere, om bestemmelserne i nærværende beslutning er over- holdt. 2. Originalen til alt støttemateriale skal til kontrolformål opbevares i fem år efter den sidste udbetaling. I denne periode kan Kommissionens tjenestegrene foretage kontrol og revision. Anvendelsen af de beløb, som tildeles i medfør af nærværende beslutning, vil også blive underkastet Den Europæiske Revisi- onsrets kontrol. Denne beslutning er rettet til medlemstaterne. Artikel 7 Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 1999. På Kommissionens vegne Pedro SOLBES MIRA Medlem af Kommissionen 15. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 11/43 Organisationer og institutioner, som er ansvarlige for udarbejdelsen af harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) BILAG I BELGIQUE/BELGIË Ministry of Economic Affairs Administration de la politique commerciale M. Lucien VAN BOXSTAEL Director General North Gate III Boulevard du Roi Albert II 16 B-1000 Bruxelles Bankkonto: 679-2005871-08, Banque de la Poste/Bank van de Post DANMARK Danmarks Statistik Hr. Jan Plovsing Rigsstatistiker Sejrøgade 11 Postboks 2550 DK-2100 København Ø Bankkonto: 1005-8611-8, Danmarks Nationalbank, Havnegade 5, DK-1093 København K DEUTSCHLAND Statistiches Bundesamt Mr. Johann HAHLEN Präsident Gustav-Stresemann-Ring 11 Postfach 5528 D-65189 Wiesbaden Bankkonto: 500 010 20, Bundeskasse Frankfurt/Main (BLZ 500 000 00) ΕΛΛΑ∆Α National Statistical Service of Greece Mr. Nikos KARAVITIS General Secretary 14-16, Lycourgou Street GR-Athens 101 66 Bankkonto: 234-186/5, Bank of Greece, Athens ESPAÑA Instituto Nacional de Estadística Sra. Pilar MARTÍN-GUZMÁN Presidenta Paseo de la Castellana, 183 E-28046 Madrid Bankkonto: 9000-0001-20-0253107033, Banco de España FRANCE Institut national de la statistique et des études économiques M. Paul CHAMPSAUR Directeur Général 18, boulevard Adolphe-Pinard F-75675 Paris-Cedex 14 Bankkonto: 30081 75000-00001005585-39, RGFIN Paris siège IRELAND Central Statistics Office Mr Donal MURPHY Director Ardee Road Dublin 6 Ireland Bankkonto: The Central Bank, Dublin 2, Ireland, Paymaster General's supply A/C, Credit of Central Statistics Office L 11/44 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 2000 ITALIA ISTAT Egr. Prof. A. ZULIANI Presidente Via Cesare Balbo, 16 I-00100 Roma Bankkonto: 10058 033829 218050, Tesoria della Banca Nazionale del Lavoro, Roma LUXEMBOURG Service central de la statistique et des études économiques (STATEC) M. Robert WEIDES Directeur 6, boulevard Royal L-2449 Luxembourg Bankkonto: CCP Luxembourg 25034-08, Service central de la statistique et des études économiques (STATEC) NEDERLAND Centraal Bureau voor de Statistiek De heer Ir. Drs. R. B. J. C. VAN NOORT Directeur-Generaal van de Statistiek Prinses Beatrixlaan 428 Postbus 959 2273 XZ Voorburg Nederland Bankkonto: 19 23 24 209, Rabo Bank NL, Croeselaan 18, 3500 HG Utrecht, The Nederland ÖSTERREIRCH Österreichisches Statistisches Zentralamt représenté par M. Erich BADER, Präsident Hintere Zollamtsstraße 2b Postfach 9000 A-1033 Wien Bankkonto: 60000 05010002, Österreichischen Postsparkasse PORTUGAL Instituto Nacional de Estatística Mr. Carlos CORREA GAGO Presidente Avenida António José de Almeida, 2 P-1000-043 Lisboa Bankkonto: 00 17 0507 000 1238697 84, Banco Português do Atlântico, Lisboa SUOMI/FINLAND Statistics Finland Mr. Timo RELANDER Director General Työpajakatu 13 FIN-00022 Helsinki Bankkonto: 800014-11772, Leonia Bank plc SVERIGE Statistics Sweden Mr. Svante ÖBERG Director General Box 24 300 S-104 51 Stockholm Bankkonto: Postal Giro Sweden, SWIFT: PGSI SE SS, account No 15700-8 UNITED KINGDOM Office for National Statistics Dr Tim HOLT Director 1 Drummond Gate London SW1V 2 QQ United Kingdom Bankkonto: Bank of England, Threadneedle Street, London, EC2R 8AH; Sort code: 10 — 16 — 16; Destination account name: 55000 ONS; Account number: 26666626 15. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 11/45 1. Støtteberettigede omkostninger BILAG II 1. 1. Støtteberettigede omkostninger er i henhold til artikel 4 i beslutningen sådanne supplerende faktiske udgifter, som er nødvendige for at udarbejde og udvikle HICP, herefter kaldet »projektet«, kan dokumenteres og afholdes af organisationerne og institutionerne, herefter benævnt »institutionerne« i den periode, som er nævnt i beslutningens artikel 1. 1. 2. Disse omkostninger omfatter (i) de i punkt 2 i dette bilag nævnte direkte omkostninger, som er påløbet i forbindelse med HICP-projektet, og som ikke vedrører andre af institutionens opgaver, og (ii) indirekte omkost- ninger i overensstemmelse med punkt 3 i dette bilag. 1. 3. Omkostningerne skal være eksklusive fortjeneste og fastsættes i overensstemmelse med generelt vedtagne regn- skabsprincipper om historiske omkostninger samt institutionens interne regler. 1. 4. Der kan ikke anføres omkostninger til markedsføring, salg, distribution af varer og tjenesteydelser, renter, afkast af anvendt kapital, hensættelser til imødegåelse af tab eller erstatningsansvar eller omkostninger til andre projekter. 1. 5. I henhold til artikel 3 og 4 i protokollen om De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter er Kommissionen fritaget for alle skatter og afgifter, herunder moms, af dens finansielle bidrag i henhold til bestemmelserne i denne beslutning. I overensstemmelse med artikel 3 og 4 i nævnte protokol skal tredjeparter følge Kommissionens anvisninger. Sådanne tredjeparter skal ikke betale moms. 2. Direkte omkostninger 2. 1. Personale 2. 1. 1. Der kan anføres omkostninger til personale, som er direkte ansat af institutionen. Personaleomkostninger omfatter: — faktiske lønomkostninger (lønninger, bidrag til sociale ordninger og pensionsordninger) eller — gennemsnitlige lønomkostninger efter personalekategori (lønsatser) i overensstemmelse med den pågældende institutions almindelige praksis. 2. 1. 2. Al arbejdstid, der anføres, skal være registreret og attesteret. Til dette formål kan anvendes tidsskemaer, der er attesteret af en i institutionen dertil bemyndiget person. 2. 2. Udstyr Udstyr, der er købt eller leased, kan anføres som direkte omkostning. De støtteberettigede omkostninger beregnes ud fra følgende formel: A B × C × D A = det antal måneder, som udstyret skal anvendes til projektet efter leveringen B = afskrivningsperiode på 60 måneder (36 måneder for edb-udstyr, hvis værdi er under 25 000 EUR) C = prisen for udstyret D = anvendelse af udstyret til projektet angivet i procent 2. 3. Ekstern bistand Omkostninger til underleverancer og tjenesteydelser udefra betragtes som støtteberettigede omkostninger og kan anføres. 2. 4. Rejse- og opholdsomkostninger Rejse- og opholdsomkostninger kan anføres og beregnes efter institutionens normale refusionsregler og satser. Kommissionens skriftlige godkendelse kræves i forbindelse med rejse- og opholdsudgifter uden for Den Europæiske Union. L 11/46 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 2000 2. 5. Forbrugsstoffer og databehandling Forbrugsstoffer og databehandling (på basis af registreret computerbrug) kan anføres som direkte omkostninger, eller hvis det er praktisk muligt og i overensstemmelse med institutionens normale regnskabsregler, som indirekte faste omkostninger. 2. 6. Andre projektspecifikke omkostninger Projektspecifikke omkostninger som f. eks. møder, som institutionen har afholdt, kan anføres. 3. 3. 1. Indirekte omkostninger Faste omkostninger (indirekte generalomkostninger), der beregnes i overensstemmelse med institutionens normale regnskabsregler og principper kan anføres: egenfinansieret forskning, administration, hjælpepersonale, kontorforsy- ninger, infrastruktur, offentlige forsyninger og tjenesteydelser. 3. 2. De faste omkostninger omfatter ikke beløb, som i overensstemmelse med punkt 2 i dette bilag og institutionens normale regnskabsregler uden videre kan anføres som direkte omkostninger ej heller beløb, der godtgøres af andre parter. 4. Omkostningsopgørelser 4. 1. Omkostningsopgørelser angives i euro (€). Omregningskursen vil være den kurs, der er gældende på tidspunktet for afsendelsen af den pågældende opgørelse. 4. 2. Institutionerne fremsender omkostningsopgørelser i henhold til følgende model: 15. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 11/47 OMKOSTNINGSOPGØRELSE Beslutning nr. : Institutionens navn: Land: Perioden fra. til. Omkostningskategorier Beløb (eksklusive moms) (EUR) Direkte omkostninger 1. Personale 2. Udstyr 3. Ekstern bistand 4. Rejser og ophold 5. Forbrugsstoffer og edb 6. Andre projektspecifikke omkostninger Subtotal Indirekte omkostninger 7. Faste omkostninger Justeringer 8. Justeringer af tidligere anførte omkostninger I alt Finansielt bidrag (2/3) Erklæring (1) Det erklæres herved, at: — ovenstående omkostninger vedrører de anvendte midler, som var nødvendige for udførelsen af det af beslutningen omfattede arbejde — omkostningerne er påløbet og falder ind de i beslutningen specificerede støtteberettigede omkostninger — udførligt bilagsmateriale til dokumentation af omkostningerne er til rådighed ved revision — justeringer, som det uanset grunden måtte have været nødvendigt at foretage i de omkostninger, der har været opført i tidligere omkostningsopgørelser, indgår i ovenstående opgørelse. Dato:. Dato. Projektlederens navn: (2). Økonomichefens navn:. Projektlederens underskrift:. Økonomichefens underskrift: (1) Den tekniske leder og økonomichefen skal underskrive erklæringen. (2) Den person, der er ansvarlig for arbejdets udførelse


title: WRITTEN QUESTION E-2351/99 by Rosa Miguélez Ramos (PSE) to the Council. Future of the European shipbuilding industry.

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
International Monetary Fund
Japan
South Korea
Spain
State aid
World Bank
privatisation
restriction on competition
shipbuilding
tariff negotiations
terms for aid

formats: html pdf print

text: C 280 E/24 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 The Council of Industry Ministers is to meet on Tuesday, 9 November. Is the Council intending to include this item on the agenda for the meeting? If so, what measures is it intending to adopt? (1) OJ L 202, 18. 7. 1998, p. 1. (2000/C 280 E/023) WRITTEN QUESTION E-2351/99 by Rosa MiguØlez Ramos (PSE) to the Council (13 December 1999) Subject: Future of the European shipbuilding industry On several occasions since the crisis of 1973, European shipyards have undergone restructuring leading to job losses and slumps in regions whose prosperity depended on shipbuilding and its role as a driving force for other economic sectors. The Commission has itself acknowledged the continued decline in prices. Between January 1997 and March 1999 prices of newly built vessels fell by between 15 and 31,5 per cent. The explanation for this lies primarily in the fact that certain Asian countries, South Korea notably, sell their products at a loss, with prices sometimes 30 per cent below European prices. Sizeable state subsidies enable them to pursue such commercial dumping practices. Over the above the tentative measures announced by the Council of Industry Ministers on 9 November last, what short-term emergency measures, other than the well-known ones of appealing to the WTO, the IMF and the World Bank, is the Council prepared to order in support of European shipyards so as to guarantee their survival? Does the Council regard safeguarding the future of the European shipbuilding sector as a priority, given the various social and economic arguments? What action does the Council intend to take in order to protect existing shipbuilding jobs in the European Union and to guarantee the future of the sector, on which thousands of working people depend? What instructions will the Council be giving to the Commission for the purpose of the first round of talks in Seattle at the end of this year, with a view to shielding the European shipbuilding industry from the unfair practices in which third countries indulge? Joint answer to Written Questions E-2290/99, E-2311/99 and E-2351/99 (13 March 2000) In response to the questions and legitimate concerns expressed by the Honourable Members, the 1. Council would first point out that: (cid:129) in general the system of aid to shipbuilding is governed by the provisions of Council Regulation (EC) No 1540/98 of 29 June 1998 (1); (cid:129) more specifically, the Commission, pursuant to Council Regulation (EC) No 1013/97 of 2 June 1997 (2), approved aid to certain shipyards under restructuring in Germany and Spain. At its meeting on 9 November 1999, the Council, in its (cid:145)Industry(cid:146) meeting, was presented with two 2. separate reports from the Commission, relating to: (cid:129) the situation in world shipbuilding (report drawn up in accordance with Article 12 of Regulation (EC) No 1540/98), (cid:129) the monitoring of the restructuring programmes for shipyards in Germany and Spain (fourth report drawn up in accordance with Article 2 of Regulation (EC) No 1013/97). 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/25 Following the discussion on this item, the Council adopted the conclusions on the situation in world 3. shipbuilding, of which the following key aspects should be noted, in summary: (cid:129) the concern expressed by the Council over the critical situation the sector is facing as a result of overcapacity and very low price practices attributable to the Republic of Korea, and its request to the Commission to resume talks with that country with a view to halting such unfair competition, (cid:129) the request to industry, the Member States and the Commission to gather as much evidence as possible of such anti-competitive behaviour, in order to take appropriate action within the WTO, (cid:129) the urgent appeal to the IMF and the World Bank to monitor compliance with the conditions under which aid was given to the Republic of Korea following the economic crisis, (cid:129) the request to the Commission and the Member States to make renewed efforts in the appropriate in order to ensure the application forthwith of rules including the OECD, fora, international guaranteeing fair competition. Finally, at the close of those conclusions, the Council welcomed the determination of the Commission to fulfil its obligations under Article 12 of the abovementioned Regulation No 1540/98 (3) and to report on developments as soon as necessary. The Council intends to include the item on the agenda for its (cid:145)Industry(cid:146) meeting on 18 May 2000. (1) OJ L 202, 18. 7. 1998, pp. 1 to 10. (2) OJ L 148, 6. 6. 1997, pp. 1 to 3. (3) (cid:145)Article 12: The Commission shall present to the Council a regular report on the market situation and appraise whether European yards are affected by anti-competitive practices. If it is established that industry is being caused injury by anti-competitive practices of any kind, the Commission shall, where appropriate, propose to the Council measures to address the problem. The first report shall be presented to the Council no later than 31 December 1999(cid:146). (2000/C 280 E/024) WRITTEN QUESTION P-2296/99 by Mihail Papayannakis (GUE/NGL) to the Council (30 November 1999) Subject: Humanitarian aid for Iraq According to the Financial Times, the USA and the United Kingdom are applying pressure on the UN Secretary-General to replace the present humanitarian aid coordinator, Mr von Sponeck, because he dared publicise the devastating results of the sanctions which have been applied against the population of Iraq for the last nine years. Given that the previous UN envoy to Baghdad was removed for exactly the same reasons and that according to current estimates 5 000 children are dying every day due to a shortage of basic medicines, will the Council say whether it intends to take initiatives with a view to ensuring that the provision of humanitarian aid to Iraq is no longer conditional upon its meeting the demand for complete disarmament? Does it agree that the position taken by the United States and the United Kingdom vis-(cid:224)-vis Iraq shows the contempt with which the governments of these countries view the UN, which has become an organisation without substance which is unable to get its instructions obeyed? Reply (13 March 2000) The Council notes that the UN Secretary-General recently extended for another six months the mandate of the UN humanitarian aid coordinator


title: Règlement (CE) nº 2674/1999 du Conseil, du 13 décembre 1999, modifiant le règlement (CEE) nº 1911/91 relatif à l'application des dispositions du droit communautaire aux îles Canaries

eurovoc_concepts:
Canary Islands
application of EU law
customs territory (EU)
single market

text: 18. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 326/3 RÈGLEMENT (CE) No 2674/1999 DU CONSEIL du 13 décembre 1999 modifiant le règlement (CEE) no 1911/91 relatif à l'application des dispositions du droit communau- taire aux îles Canaries LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu l'acte d'adhésion de l'Espagne et du Portugal, et notamment son article 25, paragraphe 4, premier alinéa, vu la proposition de la Commission, vu l'avis du Parlement européen (1), vu l'avis du Comité économique et social (2), considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) en vertu de l'article 25 de l'acte d'adhésion de 1985, les traités ainsi que les actes des institutions des Commu- nautés s'appliquent aux îles Canaries sous réserve des dérogations prévues dans ledit article et dans le proto- cole no 2 annexé audit acte d'adhésion; en raison de sa situation géographique, la région des îles soumise à des difficultés particulières, Canaries est notamment en raison de son éloignement, de son insula- rité, d'une orographie volcanique peu favorable au déve- loppement des activités agricoles et industrielles et du le Conseil a pris un manque de ressources naturelles; certain nombre de mesures visant à renforcer l'intégra- tion des îles Canaries dans la Communauté, et en parti- culier dans l'union douanière; dans ce contexte, la fiscalité indirecte historique destinée à compenser en particulier le fait insulaire et l'éloigne- ment géographique canariens avait besoin d'une réforme moderne et progressive en accord avec la législation communautaire; à cette fin, et parmi d'autres mesures, le règlement (CEE) no 1911/91 (3) autorise l'instauration, jusqu'au 31 décembre 2000, de la nouvelle taxe dite «arbitrio sur importations (APIM)»; la production et sur les cette taxe temporaire doit permettre l'adaptation de la production locale aux exigences du marché unique à travers un régime d'exonérations; à cette fin, certaines totales ou partielles selon les besoins exonérations, économiques, sont autorisées en faveur des productions locales à condition que ces exonérations contribuent à la promotion des activités canariennes, sans être pour autant de nature à altérer les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun; (5) (6) (7) (8) (9) en application de l'article 5, paragraphe 6, du règlement (CEE) no 1911/91, la Commission a examiné l'incidence des mesures prises dans le cadre de la taxe APIM sur l'économie des îles Canaries et les perspectives de leur intégration dans le territoire douanier communautaire; cet examen a abouti à la conclusion que la suppression de la taxe APIM a un impact général positif sur les prix et négatif sur la production et l'emploi; néanmoins, l'effet négatif sur la production et l'emploi est très variable selon le secteur d'activité; même si la période écoulée a permis l'adaptation de la plupart des secteurs, il n'en est pas de même pour certains produits la Commission a des secteurs sensibles; à cet égard, étudié, à la demande des autorités espagnoles, les secteurs les plus fragiles en individualisant les produits sensibles, cette fragilité pouvant amener parfois à la quasi-disparition du secteur concerné; lors nécessaire de suspendre, après il apparaît dès consultation des autorités espagnoles, le démantèlement de la taxe jusqu'au 30 juin 2000 pour certains produits sensibles afin de faciliter l'adaptation de ces produits au marché avant la disparition de la taxe; cette suspension ne met pas en cause les objectifs de l'introduction du tarif douanier commun et de la suppression de l'APIM, mais se limite seulement à atténuer les effets des ajuste- ments économiques nécessaires afin d'arriver à la suppression de la taxe; il y a lieu de modifier le règlement (CEE) no 1911/91 en conséquence; l'objet du présent l'APIM disparaîtra le 31 décembre 2000; néanmoins, avant cette date, la Commission examinera avec les auto- rités espagnoles l'incidence de la suspension du déman- tèlement de ladite taxe sur les secteurs économiques concernés et plus particulièrement sur les produits qui font la Commission soumettra, le cas échéant, au Conseil, en fonction des résultats de cet examen, une proposition concernant les mesures à prendre sur la base du traité, afin de ne pas compromettre l'existence de certaines activités locales de production particulièrement fragiles, tout en assurant à terme la suppression de la taxe en vigueur, règlement; A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: (1) Avis émis le 19 novembre 1999 (non encore publié au Journal offi- ciel). (2) JO C 329 du 17. 11. 1999, p. 27. (3) JO L 171 du 29. 6. 1991, p. 1. Règlement modifié par le règlement (CEE) no 284/92 (JO L 31 du 7. 2. 1992, p. 6). Article premier Le règlement (CEE) no 1911/91 est modifié comme suit: L 326/4 FR Journal officiel des Communautés européennes 18. 12. 1999 1) À l'article 5, paragraphe 2, l'alinéa suivant est ajouté: «Par dérogation aux dispositions du premier alinéa, la réduction des taux est suspendue du 30 décembre 1999 au 30 juin 2000 pour les produits des secteurs énumérés à l'annexe. » 2) L'annexe figurant à l'annexe du présent règlement est ajoutée. Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 13 décembre 1999. Par le Conseil Le président S. HASSI 18. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 326/5 ANNEXE «ANNEXE Liste des produits visés à l'article 5, paragraphe 2, deuxième alinéa, suivant la classification de la nomenclature du tarif douanier commun (TDC) Aliments divers: 0403 10, 0407 00 90, 0701 90, 0702, 0703, 0803, 0901 21, 0901 90 90, 1101, 1601, 1602, 1704 90 71, 1806 (sauf 1806 20 95), 1901 90 99, 1902, 1904 10 10, 1905 10 00, 1905 20, 1905 30, 1905 40, 1905 90, 2002 10 90, 2002 90 91, 2007 91 10, 2007 99 39, 2008 99 61, 2008 99 68, 2101, 2103, 2105, 2106 90 98, 2309. Tabacs: 2402 10 00, 2402 20. Chimie: 2804 30 00, 2804 40 00, 2851 00 30, 3208, 3209, 3213, 3401, 3402 (sauf 3402 11 00, 3402 12 00 et 3402 13 00), 3809 91 00. Papier: 4808, 4818 10, 4818 20, 4818 30, 4818 40, 4819, 4821, 4823 59 10, 4909, 4910, 4911, 5601 22 10, 5601 22 99. Textiles: 6112 31, 6112 41, 6213, 6302, 6303. Industries métallurgiques I: 7308, 7309 00 (sauf 7309 00 90), 7317, 7325, 7604, 7608, 7610, 9406 00 31. Autres produits manufacturés: 3923 10 00, 3923 21 00, 3923 30 10, 3924 10 00, 4012 10, 4418, 4601, 4602, 6802, 7010, 8544 59 10, 9401, 9403, 9404. »


title: PERGUNTA ESCRITA E-2333/99 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) à Comissão. Iniciativas a favor dos deficientes que praticam desporto e utilizam as redes informáticas.

eurovoc_concepts:
EU action
Internet
discrimination based on disability
equal treatment
information society
integration of the disabled
sport
sporting event

text: C 225 E/104 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/105) PERGUNTA ESCRITA E-2332/99 apresentada por Alejandro Cercas (PSE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Ac(cid:231)ıes de carÆcter inovador destinadas a promover as actividades transnacionais das PME euro- peias no acesso a mercados de pa(cid:237)ses terceiros (convite (cid:224) apresenta(cid:231)ªo de propostas 98/C 219/13) Poderia a Comissªo facultar as seguintes informa(cid:231)ıes sobre a questªo em ep(cid:237)grafe (1): (cid:129) Nœmero total de projectos subsidiados em 1998 e 1999; (cid:129) Identidade dos beneficiÆrios; (cid:129) Montante dos fundos disponibilizados; (cid:129) Participantes europeus nas organiza(cid:231)ıes; (cid:129) Pa(cid:237)ses terceiros envolvidos; (cid:129) Data de publica(cid:231)ªo do pr(cid:243)ximo convite (cid:224) apresenta(cid:231)ªo de candidaturas? (1) JO C 219 de 15. 7. 1998, p. 23. Resposta dada por Erkki Liikanen em nome da Comissªo (12 de Janeiro de 2000) No seguimento do convite (cid:224) apresenta(cid:231)ªo de propostas (98/C 219/13), a Comissªo atribuiu subs(cid:237)dios a quatro propostas apresentadas, respectivamente, por EIC-CRCI Orleans (FR) respeitante a uma ac(cid:231)ªo «Firmenpool» Fran(cid:231)a-Israel (subs(cid:237)dio de 80. 000 €), pela Excal (Espanha) respeitante a uma ac(cid:231)ªo «Firmen- pool» Espanha-MØxico/Argentina (subs(cid:237)dio de 75. 909 €), pela Lisburn Enterprise (Reino Unido) respeitante a uma ac(cid:231)ªo de «Compagnonnage» Irlanda do Norte/Estados Unidos (subs(cid:237)dio de 80. 000 €) e pela MLIP (Alemanha) respeitante a uma ac(cid:231)ªo «Firmenpool» Alemanha/Reino Unido e Estados Unidos (subs(cid:237)dio de 80. 000 €). O convite (cid:224) apresenta(cid:231)ªo de propostas nªo exigia que os proponentes formassem cons(cid:243)rcios. No entanto, a MLIP associou ao desenvolvimento da sua ac(cid:231)ªo a Business Link de Thames Valley, Greater Nottingham e Isle of Wight (Reino Unido), trŒs c(cid:226)maras do comØrcio alemªs (Magdeburg, Leipzig, Dresden) e a AFG Mecklenburg. Devido (cid:224) natureza experimental do programa «Ac(cid:231)ıes Inovadoras», a Comissªo decidirÆ quanto ao eventual lan(cid:231)amento de um novo convite (cid:224) apresenta(cid:231)ªo de proposta, ap(cid:243)s ter avaliado os resultados destes quatro projectos. (2000/C 225 E/106) PERGUNTA ESCRITA E-2333/99 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Iniciativas a favor dos deficientes que praticam desporto e utilizam as redes informÆticas Tendo em conta que o processo de unifica(cid:231)ªo e de coopera(cid:231)ªo europeia nªo pode excluir qualquer grupo social de cidadªos, designadamente os deficientes, que, segundo os dados facultados pelo European Disability Forum, sªo 37 milhıes na Uniªo Europeia, e atendendo ao facto de que a actividade desportiva recreativa e as redes informÆticas como Internet representam para os deficientes uma importante oportunidade de socializa(cid:231)ªo e de comunica(cid:231)ªo, pode a Comissªo indicar as iniciativas suscept(cid:237)veis de incentivar a prÆtica desportiva e a utiliza(cid:231)ªo das redes informÆticas, como meio de comunica(cid:231)ªo e de socializa(cid:231)ªo para os cidadªos deficientes, que organizou atØ (cid:224) data? Pode a Comissªo igualmente indicar as iniciativas que tenciona promover com este objectivo nos pr(cid:243)ximos anos? 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/105 Resposta dada por Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (28 de Janeiro de 2000) A Comissªo concorda com o Senhor Deputado em que as pessoas com deficiŒncia devem poder beneficiar das mesmas oportunidades de forma a poderem participar plenamente em todos os sectores da sociedade, incluindo as actividades desportivas ou o acesso (cid:224)s novas tecnologias. Este Ø o objectivo da estratØgia comunitÆria no campo da deficiŒncia, tal como se pode ler na comunica(cid:231)ªo da Comissªo de 30 de Julho de 1996 (1) sobre igualdade de oportunidades para pessoas com deficiŒncia. As organiza(cid:231)ıes que trabalham no dom(cid:237)nio do desporto para pessoas com deficiŒncia tiveram a oportunidade de participar no convite (cid:224) apresenta(cid:231)ªo de propostas, publicado no in(cid:237)cio deste ano, respeitante (cid:224) atribui(cid:231)ªo de subs(cid:237)dios para ac(cid:231)ıes transnacionais de luta contra a discrimina(cid:231)ªo dos deficientes. Por outro lado, no quadro da proposta de programa de ac(cid:231)ªo comunitÆrio 2001-1006 relativo (cid:224) luta contra as discrimina(cid:231)ıes (e adoptada pela Comissªo em 25 de Novembro de 1999 (2)), o desporto Ø reconhecido como vector essencial (cid:224) promo(cid:231)ªo da igualdade de oportunidades para as pessoas com deficiŒncia. AlØm disso, de futuro e na medida em que as possibilidades legais e or(cid:231)amentais o permitam, a Comissªo pretende dar uma aten(cid:231)ªo especial (cid:224) promo(cid:231)ªo do desporto como forma de integra(cid:231)ªo dos deficientes. No que diz respeito (cid:224)s novas tecnologias, a Comissªo lan(cid:231)ou convites (cid:224) apresenta(cid:231)ªo de propostas no campo das aplica(cid:231)ıes e dos servi(cid:231)os informÆticos para pessoas idosas e com deficiŒncia no (cid:226)mbito do programa TIDE (Tecnologia ao Servi(cid:231)o da Integra(cid:231)ªo S(cid:243)cio-econ(cid:243)mica dos Deficientes e Idosos, 1991- -1992), da fase explorat(cid:243)ria do programa TIDE (1993-1994) e dos 4o (1994-1998 com um or(cid:231)amento de 60 milhıes de €) e 5o (1998-2002 com um or(cid:231)amento de 40 milhıes de €) programas-quadro de investiga(cid:231)ªo e desenvolvimento tecnol(cid:243)gico (IDT). Entre as propostas seleccionadas, hÆ projectos IDT que se destinam a promover a independŒncia e uma melhor integra(cid:231)ªo dos idosos e dos deficientes na sociedade. Algumas medidas de acompanhamento, tais como o Impact, fornecem tambØm instrumentos de identifica(cid:231)ªo e avalia(cid:231)ªo dos melhores dispositivos tecnol(cid:243)gicos de assistŒncia que proporcionam a estas popula(cid:231)ıes acesso (cid:224)s redes informÆticas e posssibilidades de realizar as actividades quotidianas no ambiente de trabalho ou em casa. TambØm se incluem aqui as actividades de tempos livres. Em 8 de Dezembro de 1999, a Comissªo lan(cid:231)ou uma iniciativa intitulada «Europa (cid:129) Uma sociedade da informa(cid:231)ªo para todos» (3) que propıe objectivos ambiciosos para colocar os benef(cid:237)cios da sociedade da informa(cid:231)ªo ao alcance de todos os Europeus. A iniciativa concentra-se em dez temas prioritÆrios, nomeadamente a «Participation» para as pessoas com deficiŒncia, que visa assegurar que o desenvolvimento da sociedade da informa(cid:231)ªo tem totalmente em conta as suas necessidades. Um dos objectivos desta iniciativa Ø o de tornar acess(cid:237)vel aos deficientes as pÆginas Internet das administra(cid:231)ıes europeias e nacionais. (1) COM(96) 406 final. (2) COM(1999) 564 final e COM(1999) 567 final. (3) COM(1999) 687. (2000/C 225 E/107) PERGUNTA ESCRITA P-2334/99 apresentada por Umberto Bossi (TDI) (cid:224) Comissªo (29 de Novembro de 1999) Objecto: Viola(cid:231)ªo das normas anti-trust em matØria de certifica(cid:231)ªo dos produtos DOP (denomina(cid:231)ªo de origem protegida) e IGP (indica(cid:231)ªo geogrÆfica protegida) Considerando que a resposta da Comissªo (cid:224) minha pergunta P-1845/99 (1) nªo Ø exaustiva: (cid:129) Considerando que o no 2 do artigo 10o do Regulamento (CEE) no 2081/92 (2) do Conselho estabelece, na versªo italiana, que a estrutura de controlo dos produtos DOP e IGP poderÆ incluir «uno o piø organismi privati autorizzati» (na versªo portuguesa «organismos privados autorizados»);


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2312/99 von Esko Seppänen (GUE/NGL) an die Kommission. Umweltkatastrophe am Fluß Kymijoki.

eurovoc_concepts:
Finland
dangerous substance
inland waterway
pollution of waterways
transport policy

text: 1. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 219 E/145 Italien und Gro(cid:223)britannien (also in den gro(cid:223)en Trifft es auch zu, da(cid:223) in Deutschland, Frankreich, Mitgliedstaaten) keine einzige wettbewerbsverzerrende Steuerregelung gefunden wurde? H(cid:228)lt die Kommis- sion dies nicht f(cid:252)r seltsam, und wie wird diese Beurteilung begr(cid:252)ndet? Welche Haltung vertritt die Kommission zu diesem amtlichen Bericht, und wann wird sie eine eigene politische Beurteilung abgeben? Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (20. Dezember 1999) Die Gruppe (cid:132)Verhaltenskodex(cid:147) (Unternehmensbesteuerung) wurde am 9. M(cid:228)rz 1998 vom Rat Wirtschafts- und Finanzfragen eingesetzt. Im gegenseitigen Einvernehmen wurde die britische Ministerin im Schatzamt, Frau Dawn Primarolo, f(cid:252)r einen Zeitraum von zwei Jahren zur Leiterin der Gruppe bestimmt. Die Hauptaufgabe der Gruppe bestand darin, die steuerlichen Regelungen zu beurteilen, die unter den am 1. Dezember 1997 vom Rat und den Vertretern der Regierungen der Mitgliedstaaten angenommenen Verhaltenskodex f(cid:252)r die Unternehmensbesteuerung fallen k(cid:246)nnten. Dieser Kodex betrifft die steuerlichen Regelungen, die den Standort der Unternehmenst(cid:228)tigkeit in erheblichem Umfang beeinflussen oder beein- flussen k(cid:246)nnen, und allen Mitgliedstaaten stand es frei, (cid:252)ber steuerliche Regelungen anderer Mitglied- staaten, die unter den Anwendungsbereich des Kodex fallen k(cid:246)nnen, zu diskutieren oder sich dazu zu (cid:228)u(cid:223)ern. Alle Mitgliedstaaten und die Kommission sind in dieser Gruppe, die am 29. November 1999 dem Rat Wirtschafts- und Finanzfragen ihren Schlu(cid:223)bericht vorlegte, auf hoher Ebene vertreten. Der Rat beschlo(cid:223), da(cid:223) die Arbeiten der Gruppe vertraulich sein sollten, und es w(cid:228)re unangebracht, wenn sich die Kommission zu Einzelheiten des Berichts oder einzelnen Aspekten der Arbeiten dieser Ratsgruppe (cid:228)u(cid:223)ern w(cid:252)rde. (2000/C 219 E/182) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2312/99 von Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Umweltkatastrophe am Flu(cid:223) Kymijoki Im Boden des viertl(cid:228)ngsten finnischen Flusses befinden sich nach Untersuchungen des Finnischen Umwelt- amts 16-21 kg Dioksine und Furane. Der Gehalt an PCDF-Verbindungen (cid:252)bersteigt die vorgegebenen Grenzwerte um mindestens das Zehnfache. Dioksine und Furane sind Karzinogene, deren Eindringen in die Nahrungskette (cid:228)u(cid:223)erst gef(cid:228)hrlich ist. Dioksine und Furane wirken unter anderem auf Zellkerne ein und k(cid:246)nnen dort Ver(cid:228)nderungen des Erbguts bewirken. In Finnland wird die Kanalisierung des Kymijoki vorbereitet. Die f(cid:252)r die Kanalisierung erforderlichen Ausbaggerungen und die durch die Schiffsschrauben des m(cid:246)glichen Schiffsverkehrs verursachten Str(cid:246)mun- gen k(cid:246)nnten die Sedimente im Flu(cid:223)bett in Bewegung bringen, wodurch die Dioksine und Furane in den Finnischen Meerbusen transportiert w(cid:252)rden. Das k(cid:246)nnte gegebenenfalls die (cid:214)kologie der gesamten Ostsee gef(cid:228)hrden. Ist der Kommission dieses Problem bekannt? Was kann sie nach dem EU Vertrag unternehmen, um eine Umweltkatastrophe zu verhindern? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (13. Januar 2000) Die Kommission ist sich der Tatsache bewu(cid:223)t, da(cid:223) Sedimente der Ostsee vergleichsweise hohe Dioxinbe- lastungen aufweisen. Es (cid:252)berrascht daher nicht, da(cid:223) auch Sedimente von Zufl(cid:252)ssen der Ostsee (cid:252)berdurch- schnittlich hohe Dioxinbelastungen zeigen. Die f(cid:252)r den Flu(cid:223) Kymijoki spezifische Sachlage und der Dioxingehalt in den Sedimenten dieses Flusses sind der Kommission nicht bekannt. C 219 E/146 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 1. 8. 2000 Um die im Kymijoki festgestellten Werte mit denen in anderen Fl(cid:252)ssen vergleichen zu k(cid:246)nnen, w(cid:252)rde die Kommission n(cid:228)here Angaben dar(cid:252)ber ben(cid:246)tigen, wie die Ergebnisse berechnet wurden. Besonders hilfreich w(cid:228)ren Informationen (cid:252)ber die Konzentration der verschiedenen Congenere, die Tiefe, in der die Messungen durchgef(cid:252)hrt wurden, und dar(cid:252)ber, ob die Ergebnisse gem(cid:228)(cid:223) dem Konzept der Nordatlantikpaktorganisa- tion/Zentrum f(cid:252)r K(cid:252)sten- und Meereswissenschaften (NATO/CCMS) ausgef(cid:252)hrt wurden. Ohne weitere Angaben ist es schwierig, die Lage zu beurteilen. Die Kommission w(cid:228)re dankbar, wenn der Herr Abgeordnete ihr weitere Einzelheiten mitteilen k(cid:246)nnte. Grunds(cid:228)tzlich f(cid:228)llt dieses Vorkommnis nicht unter das Umweltrecht der Gemeinschaft, so da(cid:223) die Hand- lungsm(cid:246)glichkeiten auf Gemeinschaftsebene begrenzt sind. (2000/C 219 E/183) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2316/99 von Niall Andrews (UEN) an die Kommission (29. November 1999) Betrifft: Nichtbezahlung f(cid:228)lliger vertraglich vereinbarter Betr(cid:228)ge durch eine Gesellschaft aus Mali an die irische Firma Cormer Machinery International Die irische Gesellschaft Cormer Machinery International Ltd. schlo(cid:223) einen Vertrag mit Itema, einer Gesellschaft, hinter der die Regierung Malis steht, (cid:252)ber die Lieferung und Aufstellung von gebrauchten Textilmaschinen. Der vertraglich vereinbarte Preis war 2,5 Mio Dollar, und eine Abschlagszahlung in H(cid:246)he von 850. 000 Dollar wurde vom Finanzminister Malis genehmigt und an die irische Firma im Jahr 1996 ausgezahlt. Der Restbetrag in H(cid:246)he von 1,65 Mio Dollar wurde von Itema nicht an Cormer Machinery International gezahlt und steht deshalb noch aus. (cid:220)ber diese Angelegenheit fanden viele Gespr(cid:228)che zwischen der beteiligten irischen Gesellschaft und der Direktion Entwicklung der Europ(cid:228)ischen Kommis- sion sowie informelle Kontakte im Rahmen der Parit(cid:228)tischen Versammlung AKP-EU statt. Wird das Kommissionsmitglied f(cid:252)r Entwicklung, Herr Nielson, eine Dringlichkeitssitzung mit dem Ver- treter Malis bei der Europ(cid:228)ischen Union anberaumen, damit gekl(cid:228)rt werden kann, warum die Gesellschaft aus Mali der irischen Firma Cormer Machinery International immer noch nicht die Betr(cid:228)ge gezahlt hat, zu denen sie sich verpflichtet hat, und wird das Kommissionsmitglied mich laufend (cid:252)ber die Entwicklungen in dieser Angelegenheit bis zu dem Zeitpunkt unterrichten, da diese oben geschilderten ernsten Probleme befriedigend und vollst(cid:228)ndig gel(cid:246)st sind? Antwort von Herrn Nielson im Namen der Kommission (21. Dezember 1999) Die Generaldirektion Entwicklung in Br(cid:252)ssel und die Delegation der Kommission in Bamako kennen den Streit zwischen Cormer Machinery International Ltd und Itema. So hat der Leiter der Delegation in Bamako mit den malischen Beh(cid:246)rden, vor allem mit dem Finanzminister, die Angelegenheit inoffiziell zur Sprache gebracht. Es ist jedoch klar, da(cid:223) in dieser Angelegenheit, die ein Handelsstreit zwischen zwei Unternehmen ist, f(cid:252)r die internationale Schlichtungsvereinbarungen die angemessene Regelung sind, die Kommission keine Zust(cid:228)ndigkeit besitzt. (2000/C 219 E/184) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2325/99 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Erhaltung traditioneller Fischerboote (13. Dezember 1999) In Beantwortung meiner Anfrage (E-3436/95) (1) betreffend die Erhaltung des industriellen Erbes, und zwar der Fischereifahrzeuge des (cid:246)stlichen Mittelmeerraums, verwies die Kommission auf die damals anh(cid:228)ngige Annahme des Raphael-Programms und versicherte: (cid:132)Sollten Initiativen in Verbindung mit dem spezifischen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2337/99 van Anna Karamanou (PSE) aan de Commissie. Ernstige gezondheidsschade door radioactieve straling van mobiele telefoons.

eurovoc_concepts:
cancer
health policy
health risk
medical research
mobile phone
non-ionising radiation
public health
quality of life
trauma

text: 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/107 Antwoord van de heer Verheugen namens de Commissie (11 januari 2000) 1. De Commissie besteedt in de context van de uitbreiding bijzondere aandacht aan de nucleaire veiligheid. Op dit terrein wordt in de pretoetredingsperiode voortdurend toezicht uitgeoefend en onder- steuning geboden door de Commissie. De Commissie werkt nauw samen met de veiligheidsinstanties in de aspirant-lidstaten, teneinde hun capaciteit en onafhankelijkheid te versterken en de cultuur van nucleaire veiligheid, zoals die in de Gemeenschap is gegroeid, verder uit te breiden. Het beleid van de Commissie met betrekking tot deze vraagstukken wordt nauwgezet toegelicht in 2. Agenda 2000 (juli 1997), waarin de reactoren van de kerncentrales in de aspirant-lidstaten in drie categorieºn worden onderverdeeld: reactoren naar Westers ontwerp, reactoren naar Sovjet-ontwerp (waar- van de veiligheid kan worden verhoogd om aan de internationale veiligheidsnormen te voldoen) en installaties naar Sovjet-ontwerp die niet voor een redelijke prijs kunnen worden gemoderniseerd. De Commissie heeft herhaaldelijk verklaard dat kerncentrales van deze derde categorie die in de aspirant- lidstaten in gebruik zijn, op zo kort mogelijke termijn dienen te worden gesloten, dit in het kader van een alomvattende energiestrategie. Dit laatste geldt voor Bohunice V-1 in Slowakije en de kerncentrale van Ignalina (Litouwen), alsmede voor de installaties 1-4 van de kerncentrale van Kozloduj (Bulgarije). 3. De Commissie heeft met de autoriteiten van de aspirant-lidstaten intensief en vruchtbaar overleg gepleegd over dit onderwerp. In de periodieke verslagen van 13 oktober 1999 over de vorderingen van de aspirant-lidstaten op de weg naar toetreding toont de Commissie zich verheugd over de besluiten van de Litouwse en Slowaakse autoriteiten om de reactoren van Ignalina en Bohunice V-1 vroegtijdig te sluiten. De Commissie is eveneens verheugd over het onlangs bereikte akkoord met Bulgarije over de sluiting van de installaties 1-4 van de kerncentrale van Kozloduj. De Commissie ziet deze besluiten als een uitdrukking van de bereidheid van deze landen te integreren en als een belangrijke bijdrage aan de nucleaire veiligheid in Europa. De Commissie zal de dialoog met de betrokken autoriteiten over dit onderwerp zeker voortzetten. 4. De Litouwse veiligheidsinstantie ziet erop toe dat de beheerder van de nucleaire centrales voldoet aan de veiligheidsvereisten van het programma voor de verbetering van de veiligheid. De afgifte van beheers- vergunningen is gekoppeld aan de resultaten van de veiligheidscontroles, de rapporten inzake evaluatie van de veiligheid. De Commissie steunt de Litouwse veiligheidsinstantie en haar activiteiten met middelen in het kader van het Phareprogramma. (2000/C 225 E/109) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2337/99 van Anna Karamanou (PSE) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Ernstige gezondheidsschade door radioactieve straling van mobiele telefoons Uit recent onderzoek van Zweedse geleerden, maar ook van andere specialisten op het gebied van de volksgezondheid, is gebleken dat het gebruik van mobiele telefoons gepaard gaat met radioactieve straling, die verantwoordelijk is voor ernstige schade aan het menselijke organisme, zoals het ontstaan en de verspreiding van kankergezwellen in de hersenenen, aantasting van de gehoorszenuwen en genetische schade. Welke maatregelen en politieke initiatieven denkt de Commissie te nemen om de veilige werking van de mobiele telefoons te verzekeren en de gezondheid van de burgers te beschermen? Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (17 januari 2000) De Commissie heeft kennis genomen van de bezorgdheid over mogelijke schadelijke gevolgen voor de gezondheid van elektromagnetische velden. Op 9 maart 1999 hebben de Raad en het Parlement Richtlijn 1999/5/EG betreffende radioapparatuur en telecommunicatie-eindapparatuur en de wederzijdse erkenning van hun conformiteit goedgekeurd (1). Hierin worden de eisen vastgesteld waaraan radiozenders moeten voldoen om op de markt te kunnen worden gebracht en te kunnen worden gebruikt. De richtlijn bepaalt dat de lidstaten het gebruik om gezondheidsredenen kunnen beperken, b. v. door het voorschrijven van bepaalde minimumafstanden tussen de zender en het publiek. C 225 E/108 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 8. 2000 Op 12 juli 1999 heeft de Raad de door de Commissie voorgestelde Aanbeveling 1999/519/EG betreffende de beperking van blootstelling van de bevolking aan elektromagnetische velden (2) goedgekeurd. Deze aanbeveling houdt rekening met het wetenschappelijk advies van de Internationale Commissie voor bescherming tegen niet-ioniserende straling, gesteund door de wetenschappelijke stuurgroep van de Commissie, dat verwijst naar de vastgestelde effecten van blootstelling aan elektromagnetische velden op de gezondheid van de mens. In deze context zij erop gewezen dat het extensieve onderzoek in Europa door de geco(cid:246)rdineerde actie van de COST 244 en 244bis-projecten in de laatste tien jaar geen reproduceerbare schadelijke gevolgen voor de gezondheid hebben aangetoond op het niveau van de voor mobiele telefoons en celmasten typische radiofrequentie-emissies. Als er een schadelijk effect op de gezondheid is, kan het alleen een effect op de langere termijn zijn, dat nog onbekend is. Daarom moet het onderzoek worden voortgezet om dergelijke effecten op de langere termijn te meten. De resultaten van het lopende en toekomstige onderzoek op dit gebied zullen in overweging worden genomen in de context van de rapportageprocedure, als bedoeld in de tekst van de aanbeveling. In de context van het 5e kaderprogramma voor onderzoek, technologische ontwikkeling en demonstratie voorziet het programma inzake (cid:132)Kwaliteit van het bestaan en beheer van de biologische hulpbronnen(cid:148) in kernactiviteit 4 (cid:132)Milieu en gezondheid(cid:148) in specifiek onderzoek naar de gezondheidseffecten van elektro- magnetische straling en met name in epidemiologische en biomedische studies ter bepaling van mogelijke effecten in verband met niet-ioniserende straling, met name van mobiele telefoons en antennes (punt 2 van het programma kwaliteit van het bestaan (3)). Verscheidene naar aanleiding van de eerste oproep van dit programma geselecteerde projecten zullen binnenkort ter hand worden genomen. (1) (2) (3) PB L 91 van 7. 4. 1999. PB L 199 van 30. 7. 1999. Besluit van de Commissie nr. C/99/493 van 4. 3. 1999. (2000/C 225 E/110) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2341/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Het oncologisch hospitaal van Kifisia (13 december 1999) Na de verwoesting van het hospitaal van Agioi Anargyroi door de aardbeving van Enkelados bevinden zich 2. 500 kankerpatiºnten, waarvan de behandeling geen uitstel kan vergen, zonder enige therapie omdat er in de andere kankerklinieken lange wachtlijsten zijn. De Griekse regering stelt als oplossing voor om een deel van de bedden en laboratoria van het hospitaal te verplaatsen en te verspreiden, en wel over gebouwen die een andere functie dan die van hospitaal hebben. Het wetenschappelijk comitØ van het hospitaal is evenwel van mening dat zo geen doelmatige voortzetting van de therapie kan worden gegarandeerd. Het wetenschappelijk comitØ stelt voor het hospitaal te verplaatsen naar vrije en aaneengesloten afdelingen van bestaande hospitalen, die door het comitØ nader worden aangeduid en die akkoord gaan met deze oplossing. Kan de Commissie mededelen of een voorlopige verhuizing van het ziekenhuis, in overeenstemming met het voorstel van het wetenschappelijk comitØ en in afwachting van de wederopbouw van het hospitaal, in aanmerking zou komen voor financiºle steun van de kant van de Europese Unie? Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (20 januari 2000) De eventuele medefinanciering van de verplaatsing of de voorlopige herinstallatie van het kankerziekenhuis van Kifissia kan door de Commissie worden bestudeerd, wanneer de Griekse overheid hierom verzoekt en op basis van gedetailleerde gegevens betreffende de aard van de kosten. De keuze van de oplossing die zal worden voorgesteld valt onder de uitsluitende bevoegdheid van de Griekse overheid


title: Directiva 1999/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 1999 privind aplicarea dispozițiilor referitoare la timpul de lucru al navigatorilor la bordul navelor care fac escală în porturile Comunității

eurovoc_concepts:
crew
harbour installation
organisation of work
rest period
working time

formats: pdf print xhtml

text: 166 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 05/vol. 5 31999L0095 20. 1. 2000 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 14/29 DIRECTIVA 1999/95/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN Ș(cid:13) I A CONSILIULUI din 13 decembrie 1999 privind aplicarea dispozițiilor referitoare la timpul de lucru al navigatorilor la bordul navelor care fac escală în porturile Comunității PARLAMENTUL EUROPEAN Ș(cid:13) I CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, (5) având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene ș(cid:13)i, în special, articolul 80 alineatul (2) al acestuia, având în vedere propunerea Comisiei (1), având în vedere avizul Comitetului Economic ș(cid:13)i Social (2), hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3), întrucât: (1) (2) (3) (4) Acțiunea Comunității în domeniul politicii sociale urmă- reș(cid:13)te, între altele, îmbunătățirea sănătății ș(cid:13)i securității lucră- torilor în mediul lor de muncă. Acțiunea Comunității în domeniul transportului maritim urmăreș(cid:13)te, între altele, îmbunătățirea condițiilor de viață ș(cid:13)i de muncă ale navigatorilor la bordul navelor, securitatea pe mare ș(cid:13)i prevenirea poluării produse de accidente maritime. În cursul celei de-a optzeci ș(cid:13)i patra sesiuni a sa din 8-22 octombrie 1996, Conferința Organizației Internațio- nale a Muncii (OIM) adoptă Convenția OIM nr. 180 pri- vind timpul de lucru al marinarilor ș(cid:13)i efectivele navelor din 1996 (denumită în continuare „Convenția OIM nr. 180”) ș(cid:13)i Protocolul din 1996 la Convenția marinei comerciale în continuare (norme minime) din 1976 (denumit „Protocolul la Convenția OIM nr. 147”). Directiva 99/63/CE a Consiliului din 21 iunie 1999 privind Acordul referitor la organizarea timpului de muncă al marinarilor încheiat de Asociația Proprietarilor de Nave din Comunitatea Europeană (ECSA) ș(cid:13)i Federația Sindicatelor Lucrătorilor din Transporturi din Uniunea Europeană (FST) (4), adoptată în temeiul articolului 139 alineatul (2) din tratat, urmăreș(cid:13)te să pună în aplicare respectivul acord încheiat pe 30 septembrie 1998 (denumit în continuare „acordul”). Conținutul acordului reflectă anumite dispozi- ții din Convenția OIM nr. 180. Acordul se aplică naviga- torilor de la bordul tuturor navelor maritime, aflate în pro- prietate publică sau privată, care sunt înmatriculate pe teritoriul unui stat membru ș(cid:13)i care desfăș(cid:13)oară în mod obiș(cid:13)nuit operațiuni maritime comerciale. JO C 43, 17. 2. 1999, p. 16. JO C 138, 18. 5. 1999, p. 33. (1) (2) (3) Avizul Parlamentului European din 14 aprilie 1999 (JO C 219, 30. 7. 1999, p. 240), Poziția comună a Consiliului din 12 iulie 1999 (JO C 249, 1. 9. 1999, p. 7) ș(cid:13)i Decizia Parlamentului European din 4 noiembrie 1999 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial). JO L 167, 2. 7. 1999, p. 37. (4) Obiectivul prezentei directive este de a aplica dispozițiile Directivei 1999/63/CE, care reflectă dispozițiile Convenției OIM nr. 180, oricărei nave care face escală într-un port comunitar, indiferent de pavilionul pe care-l arborează, pentru a se identifica ș(cid:13)i remedia orice situație care prezintă în mod clar un pericol pentru securitatea sau sănătatea navigatorilor. Cu toate acestea, Directiva 1999/63/CE include cerințe care nu se regăsesc în Convenția OIM nr. 180 ș(cid:13)i care, în consecință, nu ar trebui aplicate la bordul navelor care nu arborează pavilionul unui stat membru. Directiva 1999/63/CE se aplică navigatorilor de la bordul tuturor navelor maritime înmatriculate pe teritoriul unui stat membru. Statele membre trebuie să verifice dacă navele aflate sub pavilionul lor se conformează tuturor dispoziți- ilor directivei respective. Pentru a proteja securitatea ș(cid:13)i pentru a evita denaturarea concurenței, statelor membre ar trebui să li se permită să verifice conformitatea tuturor navelor maritime care fac escală în porturile lor cu dispozițiile relevante ale Directi- vei 1999/63/CE, indiferent de statul în care acestea sunt înmatriculate. În special, navele care arborează pavilionul unui stat care nu este parte la Convenția OIM nr. 180 sau la Protocolul la Convenția OIM nr. 147 nu ar trebui să primească un tra- tament mai favorabil decât cele care arborează pavilionul unui stat care este parte la convenție, la protocol sau la amândouă. Pentru controlul aplicării efective a Directivei 1999/63/CE, este necesar ca statele membre să desfăș(cid:13)oare inspecții la bordul navelor, în special după primirea unei reclamații din partea căpitanului, a unui membru al echipajului sau a oricărei persoane sau organizații având un interes legitim în ceea ce priveș(cid:13)te exploatarea în siguranță a navei, condițiile de viață ș(cid:13)i de muncă la bordul navei sau preve- nirea poluării. (6) (7) (8) (9) (10) În sensul prezentei directive, statele membre pot numi, din inspectori de proprie inițiativă, după cum este cazul, control ai statului portului respectiv pentru a desfăș(cid:13)ura inspecții la bordul navelor care fac escală în porturile comunitare. (11) Dovada că o navă nu respectă cerințele Directivei 1999/63/CE poate fi obținută după verificarea regimului de muncă la bordul navei ș(cid:13)i a registrelor unde sunt con- semnate orele de muncă sau orele de odihnă ale navigato- rilor, ori când inspectorul are un motiv rezonabil să creadă că navigatorii sunt excesiv de obosiți. 05/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 167 (12) În cazul în care situația la bordul navei prezintă în mod clar un pericol pentru securitate sau sănătate, autoritatea com- petentă a statului membru în al cărui port a făcut escală nava poate impune o interdicție privind părăsirea portului până la rectificarea deficiențelor constatate sau până când echipajul este suficient de odihnit. (13) Deoarece Directiva 1999/63/CE preia dispozițiile Conven- ției OIM nr. 180, controlul respectării dispozițiilor directi- vei menționate la bordul navelor înmatriculate pe teritoriul unei țări terțe poate fi efectuat numai la intrarea în vigoare a convenției, ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ: Articolul 1 Obiectivul ș(cid:13)i domeniul de aplicare (1) Obiectivul prezentei directive este de a furniza un mecanism pentru verificarea ș(cid:13)i asigurarea conformității navelor care fac escală în porturile statelor membre cu Directiva 1999/63/CE în vederea îmbunătățirii securității maritime, a condițiilor de muncă, precum ș(cid:13)i a sănătății ș(cid:13)i securității navigatorilor la bordul navelor. (2) Statele membre iau măsuri corespunzătoare pentru a se asi- gura că navele care nu sunt înmatriculate pe teritoriul lor sau care nu arborează pavilionul lor respectă clauzele 1-12 din acordul anexat la Directiva 1999/63/CE. Articolul 2 Definiții În sensul prezentei directive, (a) prin „navă” se înțelege orice navă maritimă, aflată în proprie- tate publică sau privată, care desfăș(cid:13)oară în mod obiș(cid:13)nuit operațiuni maritime comerciale. Navele de pescuit nu sunt incluse în această definiție; (b) prin „autoritate competentă” se înțeleg autoritățile desemnate de statele membre să îndeplinească anumite funcții în temeiul prezentei directive; (c) prin „inspector” se înțelege un agent din sectorul public sau altă persoană, autorizată în mod adecvat de autoritatea com- petentă a unui stat membru, față de care este răspunzătoare, să inspecteze condițiile de muncă la bord; (d) prin „plângere” se înțeleg orice informații sau rapoarte prezen- tate de un membru al echipajului, un organism profesional, o asociație, un sindicat sau, în general, o persoană având un interes în ceea ce priveș(cid:13)te securitatea navei, inclusiv riscurile de securitate sau sănătate pentru membrii echipajului său. Articolul 3 Întocmirea rapoartelor Fără a aduce atingere articolului 1 alineatul (2), dacă un stat membru în al cărui port o navă face escală în mod voluntar în cursul normal al operațiunilor sale comerciale sau din rațiuni legate de exploatarea sa primeș(cid:13)te o plângere pe care nu o consideră în mod evident nefondată sau obține probe că nava nu este în conformitate cu normele prevăzute în Directiva 1999/63/CE, acesta întocmeș(cid:13)te un raport adresat guvernului țării în care este înmatriculată nava ș(cid:13)i, dacă o inspecție desfăș(cid:13)urată în conformitate cu articolul 4 furnizează probe relevante, statul membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că sunt remediate orice condiții la bord care prezintă în mod clar un risc la adresa securității sau sănătății echipajului. Identitatea persoanei care depune raportul sau plângerea nu trebuie dezvăluită căpitanului sau proprietarului navei în cauză. Articolul 4 Inspecția ș(cid:13)i inspecția detaliată (1) La efectuarea unei inspecții, pentru a obține probe că o navă nu este în conformitate cu cerințele Directivei 1999/63/CE, inspectorul stabileș(cid:13)te dacă: — a fost elaborat un tabel cu regimul de muncă la bordul navei, în limba sau limbile de lucru ale navei ș(cid:13)i în conformitate cu modelul reprodus în anexa I sau într-un format alternativ echivalent, ș(cid:13)i dacă acesta a fost afiș(cid:13)at la bord într-un loc uș(cid:13)or accesibil; în engleză, — se ține un registru în care se consemnează orele de muncă sau orele de odihnă ale marinarilor, în limba sau limbile de lucru ale navei ș(cid:13)i în engleză, în conformitate cu modelul reprodus în anexa II sau într-un format alternativ echivalent, care se păstrează la bord, ș(cid:13)i dacă există dovezi că registrul a fost vizat corespunzător de autoritatea competentă a statului în care este înmatriculată nava. (2) Dacă a fost primită o plângere sau dacă, plecând de la propri- ile sale observații la bord, inspectorul consideră că navigatorii sunt excesiv de obosiți, acesta efectuează o inspecție mai detaliată, în conformitate cu alineatul (1), pentru a stabili dacă orele de muncă în sau perioadele de odihnă consemnate în registru sunt conformitate cu normele stabilite în Directiva 1999/63/CE ș(cid:13)i dacă au fost respectate în mod corect, ținând cont de alte registre referitoare la exploatarea navei. Articolul 5 Remedierea deficiențelor (1) Dacă inspecția sau inspecția detaliată arată că nava nu este în conformitate cu cerințele Directivei 1999/63/CE, statul membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că sunt remediate orice condiții de la bord care prezintă în mod clar un risc la adresa securității sau sănătății marinarilor. Aceste măsuri pot include o interdicție asupra părăsirii portului până la remedierea deficiențe- lor sau până când marinarii s-au odihnit suficient. (2) Dacă există probe clare că personalul pentru primul cart sau pentru carturile de schimb ulterioare este excesiv de obosit, statul membru se asigură că nava nu părăseș(cid:13)te portul până la remedie- rea deficiențelor constatate sau până ce marinarii în cauză s-au odihnit suficient. 168 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 05/vol. 5 Articolul 6 Proceduri ulterioare (1) În cazul în care unei nave i se interzice să părăsească portul în aplicarea articolului 5, autoritatea competentă din statul membru informează căpitanul, proprietarul sau operatorul, administrația statului de pavilion sau a statului în care este înmatriculată nava sau consulul, sau, în absența acestuia, pe cel mai apropiat repre- zentant diplomatic al statului respectiv, cu privire la rezultatele inspecțiilor prevăzute la articolul 4, deciziile luate de inspector ș(cid:13)i măsurile de remediere necesare, dacă este cazul. (2) La efectuarea unei inspecții în temeiul prezentei directive, ar trebui depuse toate eforturile posibile pentru a se evita întârzierea inutilă a unei nave. Dacă o navă este întârziată în mod inutil, pro- prietarul sau operatorul este îndreptățit la compensații pentru orice pierdere sau daună suferită. În orice situație în care se invocă o întârziere nejustificată, sarcina probei revine proprietarului sau operatorului navei. Articolul 7 Dreptul la o cale de atac (1) Proprietarul sau operatorul navei sau reprezentantul său în statul membru are dreptul de a ataca o decizie de imobilizare luată de autoritatea competentă. Exercitarea căii de atac nu suspendă imobilizarea. (2) Statele membre instituie ș(cid:13)i mențin proceduri corespunzătoare în acest sens, în conformitate cu legislația lor națională. (3) Autoritatea competentă informează în mod adecvat căpitanul unei nave prevăzute la alineatul (1) cu privire la dreptul de recurs. Articolul 8 Cooperare administrativă (1) Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura, în condiții compatibile cu cele prevăzute la articolul 14 din Direc- tiva 95/21/CE din 19 iunie 1995 privind aplicarea, în ceea ce pri- veș(cid:13)te navele care fac escală în porturile comunitare ș(cid:13)i care navi- ghează în apele care se găsesc sub jurisdicția statelor membre, a normelor internaționale referitoare la securitatea navelor, preve- nirea poluării ș(cid:13)i condițiile de viață ș(cid:13)i de muncă la bordul navelor (controlul statului portului) (1), o cooperare între autoritățile lor relevante ș(cid:13)i autoritățile competente relevante din alte state membre pentru aplicarea efectivă a prezentei directive ș(cid:13)i notifică Comisia cu privire la aceste dispoziții. (2) Informațiile privind măsurile luate în aplicarea articolelor 4 ș(cid:13)i 5 sunt publicate în conformitate cu proceduri precum cele pre- văzute la articolul 15 primul paragraf din Directiva 95/21/CE. Protocolul la Convenția OIM nr. 147, statele membre se asigură, după intrarea în vigoare a convenției ș(cid:13)i a protocolului, că tratamentul acordat acestor nave ș(cid:13)i echipajelor lor nu este mai favorabil decât cel acordat unei nave aflate sub pavilionul unui stat care este parte la Convenția OIM nr. 180 sau la Protocolul la Convenția OIM nr. 147 sau la amândouă. Articolul 10 Dispoziții finale (1) Statele membre adoptă ș(cid:13)i pun în aplicare actele cu putere de lege ș(cid:13)i actele administrative necesare pentru a se conforma pre- zentei directive până la 30 iunie 2002 cel târziu. (2) Atunci când statele membre adoptă măsurile prevăzute la ali- neatul (1), ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Sta- tele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri. (3) Comisiei îi sunt comunicate de îndată de statele membre toate dispozițiile de drept intern pe care le adoptă în domeniul regle- mentat de prezenta directivă. Comisia informează celelalte state membre cu privire la aceasta. Articolul 11 Nave din state terțe Prezenta directivă nu se aplică navelor care nu sunt înmatriculate pe teritoriul sau care arborează pavilionul unui stat membru numai la data intrării în vigoare a Convenției OIM nr. 180 ș(cid:13)i a Protocolului la Convenția OIM nr. 147. Articolul 12 Intrarea în vigoare Prezenta directivă intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Articolul 13 Destinatari Prezenta directivă se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, 13 decembrie 1999. Articolul 9 Clauza tratamentului „nu mai favorabil” La inspectarea unei nave înmatriculate pe teritoriul sau aflate sub pavilionul unui stat care nu a semnat Convenția OIM nr. 180 sau Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele N. FONTAINE Preș(cid:13)edintele S. HASSI (1) JO L 157, 7. 7. 1995, p. 1. Directivă modificată ultima dată de Direc- tiva 98/42/CE (JO L 184, 27. 6. 1998, p. 40). 05/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 169 I A X E N A 170 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 05/vol. 5 W C T S E L I I Ț N E V N O C I S, 0 8 1. I R N M O A I Ț N E V N O C N D E T A T C E L E S I E T X E T e c i r o n î e r o e d 2 7 ) i i ( i s, e r o e d 4 2 e d ă d a o i r e p e c i r o n î e r o 4 1 ) i (. e l i z e t p a s, e d ă d a o i r e p e c i r o n î e r o : e t s, e s, ă p e d u n e d 0 8 1 I. r n M O a i ț n e v n o C ă c n u m e d e r o e d m i x a m l u r ă m u n ) a ( : ă z a e m r u m u c ă p u d t n u s ă n h d o i e d u a s ă c n u m e d e r o e d i l u u r ă m u n a r p u s a e s u p m i e l e t i m i L ) 1 ( 5 l u l o c i t r A 7 7 ) i i ( i s, e r o e d 4 2 e d ă d a o i r e p e c i r o n î e r o 0 1 ) i ( : e d c i m i a m e t s e u n ă n h d o i e d e r o e d m n m i i l u r ă m u n ) b ( u a s e l i z e t p a s, e d ă d a o i r e p e v i t c e l o c i r u d r o c a e z e r t s i g e r n î ă s u a s e z e z i r o t u a ă s e t n e t e p m o c i i ț ă t i r o t u a e t i m r e p e r a c ă r u d e c o r p o u a s e l a n o i ț a n i r ă t n e m e l g e r u a s i g e l ă b i a ă s u r b m e m n u ă c i d e i p m î u n ) 2 ( ) 1 ( e l e t a e n i l a a l e d e i ț i z o p s i d o i c i N ) 6 ( i i d e c n o c e d a e r a d r o c a e d u a s i g n u l i a m u a s e t n e v c e r f i i a m u d e c n o c e d e d a o i r e p e d t n o c e n i ț t o p r a d , e t i l i b a t s e l e m r o n ă t c e p s e r i i ț p e c x e e t s e c a , l i b i s o p e t s e e r a c n î a r u s ă m n Î. e t i l i b a t s e l e t i m i l a l i i ț p e c x e d u l c n i e r a c i s, r o l e n a o s r e p a , i e v a n a ă t a i d e m i a e t a t i r u c e s u r t n e p r a s e c e n ă c n u m e d e r o e d r ă m u n e c i r o e z e u t c e f e ă s r o t a g i v a n i u n u e r e c a e d e v a n i e n u i l u u n a t i p ă c i l u u t p e r d e r e g n i t a e c u d a u n e i ț n e v n o c a t n e z e r p n d e i ț i z o p s i d o i i c i N ) 1 (. e r a o t ă z n u p s e r o c ă n h d o i e d ă d a o i r e p o ă d r o c a e s i l e t i l i b a t s ă n h d o i e d e d a o i r e p i e n u l u s r u c n î t a r c u l u a e r a c r o l i r o t a g i v a n ă c ă r u g i s a e s l u n a t i p ă c , e l a m r o n i e i ț a u t i s a e r i l i b a t s e r ă p u d l i b i s o p e t s e e c t a i d e m I ) 3 (. e r a m e p e t a t l u c i f i d n î e n a o s r e p u a s e v a n r o t l a ă ț n e t s i s a e d i i r ă d r o c a l u p o c s n î u a s , i i r u t ă c r ă c n î a u a s d r o b a l e t a l f a. e l a n o i ț p e c x e e r a t a o p x e l e d i i ț i d n o c e t l a n î u a s u i ț i c r e x e u a s ă ț n e g r u e d z a c n î e t u n i ț n e m e i f ă s ) 2 ( i s, ) 1 ( e l e t a e n i l a n î e t u z ă v e r p ă n h d o i e d e l e d a o i r e p u r t n e p e l e ț n i r e c a c r a s e c e n e t s e u N ) 3 (. e r o e d 4 2 e d ă d a o i r e p e c i r o n î e r o i 0 1 m n m e d i W C T S a i ț n e v n o C ă n h d o i e d ă d a o i r e p o ă d r o c a e s i l t r a c e d r a n i r a m u a s t r a c e d r e ț i f o a c i n i c r a s e t i u b i r t a t n u s e l a r o r ă c r o l e n a o s r e p r o r u t u T ) 1 (. e r o e s a s, n i ț u p l e c e d ă t a r u d o e r a a n u e r a c n d i , e d a o i r e p ă u o d t l u m l e c n î e t i ț r ă p m î i f t o p ă n h d o i e d e l e r O ) 2 ( ) e i r o t a g i l b o ( W C T S l u d o C n i d 1 / I I I V - A a e n u i ț c e S. e t r u c s i i r o t ă l ă c ă z a e u t c e f e e r a c r o l e v a n l u d r o b a l ă z a e r c u l e r a c i i r o t a g i v a n u a s t r a c e d i i r a n i r a m u r t n e p e r a o t a s n e p m o c 7 l u l o c i t r A e t a d r o c a e i f ă s i s, e l i z ă u o d e d t l u m i a m e p ă d n i t n î e s u n ă s e r e c u d e r a e n e m e s a e c i r o a c a i ț i d n o c u c , e v i t u c e s n o c e r o 6 n i ț u p l e c a l ă s u d e r i f i s, e t a o p e r o 0 1 e d ă m n m a d a o i r e p i i , ) 2 ( ) 1 ( r o l e t a e n i l a e r e g n i t a e c u d a a ă r ă F ) 4 (. e l i z e t p a s, e d ă d a o i r e p e r a c e i f n î ă n h d o i e d e r o e d 0 7 n i ț u p l e c 1 / I I I V - A a e n u i ț c e s n i i î e t a c i f i c e p s e m n m ă n h d o e d e l e d a o i r e p i , l a i c e p s n Î. e l i b a n o z e r e n u a s e v i s e c x e e l a b o l g ă c n u m e d e r o e t a u t c e f e t n u s u n ă c e r u g i s a ă s i u b e r t r a i i l e s o b o a e r i n e v e r p u r t n e p e t u z ă v e r p e l i i ț i z o p s i d. 1 ; i n i c r a s r o t l a u a s i l u u t r a c e t a c i d e d i f t o p e r o e t l a l e l e c e t a o t ă c l u t p a f d n â c i l p m i a c e t a t e r p r e t n i i u b e r t r a u n. l i b i s e c c a r o s, u c o l n u - r t n î e t a s, i f a e i f ă s t r a c e d e l e r a r o a c r e c e l i i ț a r t s i n m d A i ) 5 ( : e l e r a o t ă m r u e d t n o c ă n i ț e s ă s e i u b e r t , 1 / I I I V i i l u g e r a e r a c i l p a a L ) 3 ( ) ă v i t a t n e i r o ( W C T S l u d o C n i d 1 / I I I V - B a e n u i ț c e S ; p m i t n î i i l e s o b o a e r a l u m u c a i n e v e r p a u r t n e p i ț n a t r o p m i i r o t c a f t n u s , r o t a s n e p m o c i u d e c n o c e d a e r a d r o c a i s, m u c e r p , i u d e c n o c e d r o l e d a o i r e p a t a r u d i s, a ț n e v c e r f. 2. e t a t i r u c e s e d e l a i c e p s e t n e m a j n a r a r o n u i e ț n e t s i x e a i ț i d n o c u c , e r a m e p e t r u c s i i r o t ă l ă c ă z a e u t c e f e e r a c e v a n u r t n e p a i r a v t o p e l i i ț i z o p s i d. 3. e r o 4 1 e t s, e s, ă p e d u n ă n h d o i e d e v i t u c e s n o c e d a o i r e p e r t n î l u l a v r e t n i r a i , e r o 6 n i ț u p l e c e d ă t a r u d o e r a a n u e r a c n d i , e d a o i r e p ă u o d t l u m l e c n î e t i ț r ă p m î i f t o p ă n h d o i e d e l e r O ) 2 ( 05/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 171 I I A X E N A 172 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 05/vol. 5


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2342/99 von Daniel Hannan (PPE-DE) an die Kommission. Fußball-WM- Finale 1998.

eurovoc_concepts:
corruption
fine
public morality
sanction (EU)
sporting event
sports body

text: 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/109 (2000/C 225 E/111) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2342/99 von Daniel Hannan (PPE-DE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Fu(cid:223)ball-WM- Finale 1998 Welche Beamten der Europ(cid:228)ischen Kommission erhielten seinerzeit WM-Tickets, und waren diese Beamten an der Evaluierung der anschlie(cid:223)end von der Kommission gegen die Fu(cid:223)ballbeh(cid:246)rden verh(cid:228)ngten Bu(cid:223)gelder beteiligt? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (5. Januar 2000) Vom zust(cid:228)ndigen Kommissionsmitglied bis hin zu den Berichterstattern in der Generaldirektion Wett- bewerb hat niemand, der mit diesem Fall befa(cid:223)t war, vom franz(cid:246)sischen Organisationskomitee der Fu(cid:223)ballweltmeisterschaft 1998 (CFO) oder den nationalen Fu(cid:223)ballverb(cid:228)nden Eintrittskarten f(cid:252)r dieses Turnier erhalten. (2000/C 225 E/112) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2343/99 von Robert Evans (PSE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Pilzgift Aflatoxin Kann die Kommission Angaben (cid:252)ber ihre j(cid:252)ngsten Ma(cid:223)nahmen im Hinblick auf zul(cid:228)ssige Mengen des Pilzgifts Aflatoxin in Paran(cid:252)ssen machen? Welche Auswirkungen haben diese Ma(cid:223)nahmen m(cid:246)glicherweise f(cid:252)r die Bewohner des Amazonasgebiets? Kann die Kommission weitere Angaben (cid:252)ber die wissenschaftliche Grundlage dieser Ma(cid:223)nahmen und eventuelle Beihilfen der EU an die Erzeuger machen? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (19. Januar 2000) Die Verordnung (EG) Nr. 1525/98 der Kommission vom 16. Juli 1998 zur ˜nderung der Verordnung (EG) Nr. 194/97 vom 31. Januar 1997 zur Festsetzung der zul(cid:228)ssigen H(cid:246)chstgehalte an Kontaminanten in Lebensmitteln (1) legt H(cid:246)chstwerte f(cid:252)r Aflatoxin B1 und Gesamt-Aflatoxin f(cid:252)r Erdn(cid:252)sse, Schalenfr(cid:252)chte einschlie(cid:223)lich Paran(cid:252)sse, getrocknete Fr(cid:252)chte, Getreide und deren Verarbeitungserzeugnisse fest sowie f(cid:252)r Aflatoxin M1 in Milch. F(cid:252)r Schalenfr(cid:252)chte einschlie(cid:223)lich Paran(cid:252)sse und ihre Verarbeitungserzeugnisse, die f(cid:252)r den direkten Verzehr oder zur Verwendung als Lebensmittelzutat bestimmt sind, gelten H(cid:246)chstwerte von 4 Mikrogramm je Kilogramm (µg/kg) Gesamt-Aflatoxin bzw. 2 µg/kg Aflatoxin B1. Sortierverfahren und andere m(cid:246)gliche physikalische Verfahren, die den Aflatoxingehalt reduzieren, k(cid:246)nnen an unverarbei- teten Schalenfr(cid:252)chten durchgef(cid:252)hrt werden, um das Endprodukt zu gewinnen. Unter Ber(cid:252)cksichtigung dieser Verfahren sind f(cid:252)r Schalenfr(cid:252)chte einschlie(cid:223)lich Paran(cid:252)sse, die vor dem Verzehr oder ihrer Verwendung als Lebensmittelzutat einer Sortierung oder anderen physikalischen Verfahren unterzogen werden sollen, h(cid:246)here Grenzwerte festgelegt worden (10 µg/kg Gesamt- bzw. 5 µg/kg Aflatoxin B1). Der Wissenschaftliche Lebensmittelausschu(cid:223) hat am 23. September 1994 eine Stellungnahme zu Aflatoxi- nen, Ochratoxin A und Patulin abgegeben (2). Seinerzeit hat der Ausschu(cid:223) zu Aflatoxinen folgendes festgestellt: (cid:132)Aflatoxine sind genotoxische Karzinogene. Bei diesem Karzinogentyp wird generell davon ausgegangen, da(cid:223) es keine Schwellendosis gibt, unterhalb derer eine Tumorbildung ausgeschlossen werden k(cid:246)nnte. Mit anderen Worten, nur eine Exposition Null wird Risikofreiheit gew(cid:228)hrleisten(cid:147). Dies deckt sich mit den neuesten Erkenntnissen der Internationalen Krebsforschungsagentur (IARC) (1993) zur Karzino- genit(cid:228)t und Genotoxizit(cid:228)t von Aflatoxinen. Aus den zahlreichen Berichten (cid:252)ber die Risikoabsch(cid:228)tzung ergibt sich der Schlu(cid:223), da(cid:223) auch sehr geringe Expositionen gegen(cid:252)ber Aflatoxinen (cid:129) d. h. 1 Nanogramm je Kilogramm (ng/kg) K(cid:246)rpergewicht pro Tag oder weniger (cid:129) zum Leberkrebsrisiko beitragen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2333/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Initiativer til fordel for handicappede, der udøver sport og gør brug af informationsnettene.

text: C 225 E/104 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/105) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2332/99 af Alejandro Cercas (PSE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Innovative aktioner til fremme af tv(cid:230)rnationale aktiviteter for europ(cid:230)iske SMV(cid:146)er, der forsłger at komme ind p(cid:229) tredjelandes markeder (indkaldelse af forslag 98/C 219/13) I forbindelse med ovenn(cid:230)vnte projekt (1) łnskes fłlgende oplyst: (cid:129) det samlede antal projekter, der er ydet stłtte til i 1998 og 1999, (cid:129) stłttemodtagerne, (cid:129) stłttebelłbets stłrrelse, (cid:129) navnene p(cid:229) de europ(cid:230)iske deltagere i s(cid:229)danne »virksomhedspools«, (cid:129) de udvalgte tredjelande, (cid:129) hvorn(cid:229)r den n(cid:230)ste indkaldelse finder sted. (1) EFT C 219 af 15. 7. 1998, s. 23. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (12. januar 2000) i forl(cid:230)ngelse af indkaldelsen af forslag (98/C 219/13) ydede Kommissionen stłtte til fire forslag, nemlig et forslag fra EIC-CRCI Orleans (Frankrig) vedrłrende en »Firmenpool«- foranstaltning Frankrig-Israel (stłtte p(cid:229) 80 000 €), et forslag fra Excal (Spanien) om en »Firmenpool«-foranstaltning Spanien-Mexico-Argentina (stłtte p(cid:229) 75 909 €), et forslag fra Lisburn Enterprise (Det Forenede Kongerige) om en »Compagnonnage«- foranstaltning Nordirland/USA (stłtte p(cid:229) 80 000 €), et forslag fra MLIP (Tyskland) om en »Firmenpool«- foranstaltning Tyskland/Det Forenede Kongerige og USA (stłtte p(cid:229) 80 000 €). Forslagsindkaldelsen indeholdt ikke krav om, at forslagsstillerne skulle oprette konsortier. Ikke desto mindre har MLIP forbundet sig med Business Link fra Thames Valley, Geater Nottingham og Isle of Wight tre tyske handelskamre (Magdeburg, Leipzig og Dresden) og AFG Mecklenburg. (Det Forenede Kongerige), Da programmet »Innovative aktioner« er af eksperimentel karakter, vil Kommissionen fłrst tr(cid:230)ffe afgłrelse om en eventuel ny indkaldelse af forslag, n(cid:229)r resultaterne af disse fire projekter er blevet vurderet. (2000/C 225 E/106) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2333/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Initiativer til fordel for handicappede, der udłver sport og głr brug af informationsnettene Kan Kommissionen (cid:129) eftersom den europ(cid:230)iske samlings- og samarbejdsproces ikke kan udelukke borgergrupper af nogen art, heller ikke f. eks. handicappede, hvoraf der ifłlge data fra European Disability Forum er 37 mio. i Den Europ(cid:230)iske Union, og eftersom fritidssport og informationsnet som f. eks. Internet frembyder en rig lejlighed for handicappede til at omg(cid:229)s andre og kommunikere (cid:129) oplyse, hvilke initiativer den hidtil har taget for at fremme sportsudłvelse og anvendelse af informationsnet som midler til kommunikation og social kontakt for handicappede borgere? Hvilke initiativer agter Kommissionen at fremme i de kommende (cid:229)r? 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/105 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (28. januar 2000) Kommissionen er enig med det (cid:230)rede medlem i, at handicappede skal kunne udnytte de samme muligheder som andre for fuldt ud at deltage i alle samfundets aspekter, herunder sportsaktiviteter og adgang til ny teknologi. Det fremg(cid:229)r af F(cid:230)llesskabets handicapstrategi, som beskrives i Kommissionens meddelelse af 30. juli 1996 om lige muligheder for handicappede (1). Organisationer, der besk(cid:230)ftiger sig med sport for handicappede, har haft lejlighed til at deltage i den indkaldelse af forslag, der blev offentliggjort i begyndelsen af (cid:229)ret, og som drejede sig om stłtte til tv(cid:230)rnationale initiativer til bek(cid:230)mpelse af diskrimination af handicappede. I forslaget til F(cid:230)llesskabets handlingsprogram for bek(cid:230)mpelse af forskelsbehandling 2001-2006, der blev vedtaget af Kommissionen den 25. november 1999 (2), anerkendes sporten ligeledes som v(cid:230)rende en vigtig lłftestang for en mere lige behandling af handicappede. I fremtiden vil Kommissionen i det omfang, der er juridiske og budget- m(cid:230)ssige muligheder for det, rette s(cid:230)rlig opm(cid:230)rksomhed mod fremme af sporten som et middel til at integrere handicappede. Hvad ang(cid:229)r ny teknologi har Kommissionen udsendt indkaldelser af forslag vedrłrende informationstek- nologiske (IT) applikationer og tjenester for (cid:230)ldre og handicappede. Det er sket p(cid:229) grundlag af TIDE (teknologi for handicappede og (cid:230)ldre, 1991(cid:141)1992), overgangsfasen i forbindelse med TIDE (1993(cid:141)1994), det 4. rammeprogram (1994(cid:141)1998 med et budget p(cid:229) 60 mio. EUR) og det 5. rammeprogram (1998(cid:141)2002 med et budget p(cid:229) 40 mio. EUR) for forskning og teknologisk udvikling. Blandt de udvalgte forslag er der forsknings- og udviklingsprojekter til fremme af (cid:230)ldres og handicappedes uafh(cid:230)ngighed og bedre integration i samfundet. Visse ledsageforanstaltninger, bl. a. Impact, er ogs(cid:229) et redskab til at finde ud af og vurdere, hvilke teknologiske hj(cid:230)lpemidler der bedst kan stłtte (cid:230)ldres og handicappedes adgang til IT- net og bist(cid:229) dem i deres daglige głrem(cid:229)l p(cid:229) arbejdspladsen eller i hjemmet. Det omfatter ogs(cid:229) fritids- aktiviteter. Den 8. december 1999 offentliggjorde Kommissionen initiativet »e-Europe (cid:129) Et informationssamfund for alle« (3), som indeholder forslag til ambitiłse m(cid:229)l om, at alle europ(cid:230)ere skal have nem adgang til informationssamfundets fordele. Initiativet s(cid:230)tter fokus p(cid:229) ti prioriterede omr(cid:229)der, heriblandt »e-Deltagelse« for handicappede, som sigter mod at sikre, at der samtidig med informationssamfundets udvikling tages hensyn til handicappedes behov. Et af form(cid:229)lene med dette initiativ er at głre Europa-Kommissionens og medlemsstaternes offentlige netsteder tilg(cid:230)ngelige for handicappede. (1) (2) (3) KOM(96) 406 endelig udg. KOM(1999) 564 endelig udg. og KOM(1999) 567 endelig udg. KOM(1999) 687 endelig udg. (2000/C 225 E/107) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2334/99 af Umberto Bossi (TDI) til Kommissionen (29. november 1999) Om: Overtr(cid:230)delse af antitrust-reglerne vedrłrende certificering af BOB- og BGB- produkter. forts(cid:230)ttelse af det I Kommissionen give yderligere oplysninger om fłlgende: ikke helt udtłmmende svar p(cid:229) min tidligere forespłrgsel P-1845/99 (1) bedes (cid:129) Artikel 10, stk. 2, i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2081/1992 (2) foreskriver, at kontrolinstansen for BOB- og BGB-produkterne kan omfatte »et eller flere private organer, der er godkendt. «


title: WRITTEN QUESTION E-2322/99 by Daniela Raschhofer (NI) to the Commission. Agreement for scientific and technological cooperation between the EC and the Argentine Republic.

eurovoc_concepts:
Argentina
China
Community budget
EU financing
Russia
biotechnology
cooperation agreement (EU)
cost-effectiveness analysis
military research
operation of the Institutions
scientific cooperation
technical cooperation

text: C 225 E/100 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 The Commission has recently launched a comparative analysis and description of all civil service schemes (cid:129) including those that are an alternative to military service (cid:129) in the Member States. The results (cid:129) which should be available in the second half of the year (cid:129) should identify possibilities for building up synergies between national civil service schemes and European voluntary service. (1) OJ L 214, 31. 7. 1998. (2) OJ C 210, 22. 7. 1999. (2000/C 225 E/100) WRITTEN QUESTION E-2322/99 by Daniela Raschhofer (NI) to the Commission (13 December 1999) Subject: Agreement for scientific and technological cooperation between the EC and the Argentine Republic The Commission is proposing that a scientific and technological agreement should be concluded with the Argentine Republic. It would provide for an increase in cooperation and exchanges of views on research and development. As the Committee on Budgets has already stated, further and more precise information is needed from the Commission in this regard. Without answers to the following questions it will be impossible to give this matter appropriate consideration: 1. What financial contribution will the Argentine partners be making to the research activities? 2. Are there any analyses of the benefits and cost efficiency of international cooperation agreements of this kind? If so, what do they say? 3. To what extent are scientists, research workers, officials and other public employees involved under this cooperation agreement? 4. Does this agreement also extend to research in the area of biotechnology or military biotechnology? (2000/C 225 E/101) WRITTEN QUESTION E-2323/99 by Daniela Raschhofer (NI) to the Commission (13 December 1999) Subject: Agreement for scientific and technological cooperation between the EC and the People(cid:146)s Republic of China The Commission is proposing that a scientific and technological agreement should be concluded with the People(cid:146)s Republic of China. It would provide for an increase in cooperation and exchanges of views on research and development. As the Committee on Budgets has already stated, further and more precise information is needed from the Commission in this regard. Without answers to the following questions it will be impossible to give this matter appropriate consideration: 1. What financial contribution will the Chinese partners be making to the research activities? 2. Are there any analyses of the benefits and cost efficiency of international cooperation agreements of this kind? If so, what do they say?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2306/99 af Alexander de Roo (Verts/ALE) til Kommissionen. Udryddelse af karetteskildpadden.

eurovoc_concepts:
Cuba
Japan
international trade
protected species
protection of animals
reptile

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/93 men de vil ikke indeholde anbefalinger med henblik p(cid:229) bestemte situationer. En af analyse- og vurderings- metoderne er netop isotopanalyse, som bygger p(cid:229) den omst(cid:230)ndighed at forholdet mellem to nitrogeniso- toper, N14 og N15, er forskelligt i organisk głdning (husdyrgłdning, gylle m. v. ) og kunstgłdning. S(cid:229)danne analyser kan udfłres af specialiserede laboratorier, men de er ret dyre (100 euro pr. analyse). Derfor kan s(cid:229)danne analyser tilr(cid:229)des, sammen med andre metoder, i s(cid:230)rlig komplicerede tilf(cid:230)lde for at vurdere hvilke forskellige kilder kv(cid:230)lstoffet kommer fra, og for at skłnne over hvilke virkninger (cid:230)ndret praksis i et bestemt omr(cid:229)de vil f(cid:229). Som supplement hertil findes der andre analysemetoder, f. eks. sporing af boron (boron findes i husholdningsspildevand) eller af fedtsyrer og andre organiske stoffer der er specifikke for forskellige dyr. Hvis der er s(cid:230)rlige betingelser til stede kan det vise sig nyttigt ogs(cid:229) at udfłre isotopanalyse p(cid:229) ilt og brint (for at vise grundvandets alder og hvorn(cid:229)r jorden og undergrunden har f(cid:229)et tilfłrt det forurenede vand). for, Direktiv 91/271/E(cid:216)F om rensning af byspildevand forpligter medlemsstaterne til at tage de nłdvendige skridt i overensstemmelse med den bedste tekniske viden som ikke medfłrer urimeligt store omkostninger, at forhindre ut(cid:230)theder i kloaksystemer for byspildevand. Ifłlge oplysninger fra det neder- landske miljłministerium er koncentrationerne af nitrat generelt lavere i grundvand under bym(cid:230)ssigt bebyggede omr(cid:229)der end i intensivt dyrkede landbrugsomr(cid:229)der. Nitratforurening af vand (grundvand og overfladevand, herunder havvand) har flere hovedkilder, herunder landbrug og spildevand. Der findes allerede retligt bindende EF-regler for nitratforurening fra b(cid:229)de landbrug og byspildevand. Der findes en serie metoder til at analysere og vurdere virkningen af forskellige nitratkilder. Kommissionen vil nłje fłlge reglernes gennemfłrelse og i givet fald tage de nłdvendige skridt (overtr(cid:230)delsesprocedurer, herunder anmodning om opkr(cid:230)vning af błder). EFT L 375 af 31. 12. 1991. EFT L 135 af 30. 5. 1991. (1) (2) (3) Dom af 29. 4. 1999 i sag C-293/97 The Queen mod Secretary of State for the Environment og Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, ex parte H. A. Standley m. fl. og D. G. D. Metson m. fl. (2000/C 225 E/092) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2306/99 af Alexander de Roo (Verts/ALE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Udryddelse af karetteskildpadden Den s(cid:230)rligt udryddelsestruede karetteskildpadde har v(cid:230)ret opfłrt p(cid:229) liste I i CITES-konventionen siden 1975. Takket v(cid:230)re cubanske og japanske forbehold eksporterede Cuba tusindvis af karetteskildpadde- skjolde til Japan mellem 1975 og 1992, hvor Japan trak sit forbehold tilbage. Siden 1992 har der eksisteret et forbud mod international handel med karetteskildpaddeskjolde. I 1997 foreslog Cuba, at den cubanske population af karetteskildpadder blev overfłrt til CITES-konventionens liste II, at Cuba eksporterede op til 500 skjolde til Japan om (cid:229)ret, og at der ligeledes blev eksporteret over 5000 kg skjolde fra regeringens egne lagre til Japan; forslaget blev forkastet med en sn(cid:230)ver margin. Som optakt til det n(cid:230)ste CITES-młde ( april 2000) har Cuba indbudt videnskabelig ekspertise fra de europ(cid:230)iske medlemmer til at give en vurdering af det cubanske program til forvaltning af karetteskildpaddebestanden. Det Forenede Kongerige, Nederlandene og Spanien har besłgt Cuba og vil muligvis anbefale de europ(cid:230)iske medlemsstater at stłtte det cubanske forslag. 1. Der stilles spłrgsm(cid:229)lstegn ved, om det cubanske forslag lever op til de kriterier for nedgradering til liste II, der blev fastsat p(cid:229) de kontraherende staters niende konference. Hvordan agter Kommissionen at forholde sig til dette spłrgsm(cid:229)l? 2. Det v(cid:230)kker bekymring, at en retablering af den lovlige handel med havskildpaddeprodukter kan forventes at skabe łget efterspłrgsel efter skildpaddeskjolde p(cid:229) verdensplan og at stimulere til mere krybskytteri og ulovlig handel. Er det hensigtsm(cid:230)ssigt, at Kommissionen fremmer handel med produkter fra en s(cid:229)dan s(cid:230)rligt udryddelsestruet art? 3. Ifłlge eksperter yngler hłjst 5000 karetteskildpaddehunner (cid:229)rligt i det caribiske hav. Hvad mener Kommissionen om, at man (cid:229)rligt fjerner 10 % af populationen og s(cid:229)ledes anretter skade p(cid:229) denne s(cid:230)rligt udryddelsestruede art? C 225 E/94 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 Det v(cid:230)kker bekymring, at havskildpadder, som fanges i cubanske farvande, ogs(cid:229) hłrer til de andre 4. lande i det caribiske hav, s(cid:229)ledes at aflivning af disse skildpadder og eksport af deres skjolde ogs(cid:229) vil p(cid:229)virke andre landes populationer. Hvordan agter Kommissionen at forholde sig til dette spłrgsm(cid:229)l? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (11. januar 2000) Kommissionen er klar over, at den cubanske regering har forelagt to forslag med henblik p(cid:229) begr(cid:230)nset genoptagelse af den internationale handel med karetteskildpadder for CITES-parternes 11. konference. Selv om F(cid:230)llesskabet ikke er part i CITES, vil Kommissionen alligevel frems(cid:230)tte et forslag for R(cid:229)det med henblik p(cid:229) at f(cid:229) medlemsstaterne til at indtage et f(cid:230)lles standpunkt p(cid:229) partskonferencen, da regulering af handelen med vilde dyr og planter hłrer under F(cid:230)llesskabets befłjelser under R(cid:229)dets Forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed (1). Kommissionens forslag vil blive fremsat i forbindelse med de CITES-kriterier for nedgradering, der n(cid:230)vnes af det (cid:230)rede medlem, og som omfatter forslagets indvirkning p(cid:229) artens bevarelse i cubanske farvande og andre steder. (1) EFT L 61 af 3. 3. 1997. (2000/C 225 E/093) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2308/99 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Mont Blanc-tunnellen Efter tragedien tidligere p(cid:229) (cid:229)ret i Mont Blanc-tunnellen, hvor mindst 35 menneskeliv gik tabt, kunne man konstatere, at en medvirkende (cid:229)rsag til ulykken var den enorme v(cid:230)kst i trafikm(cid:230)ngden, der har fundet sted i de seneste (cid:229)rtier (cid:129) har Kommissionen p(cid:229) denne baggrund tilbudt at assistere Frankrig og Italien med at finde frem til alternative transportformer, eventuelt jernbanedrift, der kan modvirke t(cid:230)t trafik og samtidig forbedre miljłet for de mennesker, der bor lige ved tunnelruten? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (24. januar 2000) Den stadig voksende trafik p(cid:229) landevejene er et generelt problem i Europa, som sk(cid:230)rpes af forholdene i et s(cid:229) indelukket centralt beliggende omr(cid:229)de som Alperne. For at bidrage til at aflaste landevejstrafikken stłtter F(cid:230)llesskabet bl. a. projektet til oprettelse af en hłjhastighedslinje til kombitransport Lyon-Torino-(Triest) og fjernelsen af flaskehalsene ved Modane-bane- g(cid:229)rden og godsbanestr(cid:230)kningen AmbØrieu-Modane-Torino, i lłbet af 2001. Derudover (cid:229)bner den aftale om landtransport, der blev undertegnet i juni sidste (cid:229)r mellem F(cid:230)llesskabet og Scweiz, mulighed for at udbygge alternative vejsstr(cid:230)kninger i alperegionen beregnet til tunge kłretłjer. Endelig stłtter F(cid:230)llesskabet som led i det femte rammeprogram forskning og udvikling af teknik, som kan bidrage til at mindske risicine for og konsekvenserne af ulykker i tunneller