title: WRITTEN QUESTION P-2523/99 by Minerva Malliori (PSE) to the Commission. Chernobyl.

eurovoc_concepts:
deep-sea fishing
drafting of EU law
fishing regulations
operation of the Institutions
proposal (EU)
sea fish

text: C 225 E/156 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 There are also plans for a waste water purification plant (likewise to be financed by the EU) to be sited in the same area, less than 100 yards away from the abovementioned project. This is discouraging local residents from undertaking subsidised conversions of their homes to make them suitable for rural tourism. In the same location, approval has been granted for short hiking trails funded by the Spanish Govern- ment(cid:146)s Future programme through the regional tourist board. They too are beneficiaries of EU funding. 1. Is the Commission aware of this contradictory situation? 2. What action is the Commission intending to take in order to sort out this matter? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (25 January 2000) The Commission was not aware of these projects funded under the Community Initiative Leader II in 1999 in the region of Murcia. However, the facts related by the Honourable Member do merit the attention of the Commission. The Commission is making enquiries of the Member State and will keep the Honourable Member informed about the result of this investigation. (2000/C 225 E/171) WRITTEN QUESTION P-2522/99 by Niels Busk (ELDR) to the Commission (16 December 1999) Subject: Sprat catches To enable fishermen to keep abreast of important decisions of significance for them, will the Commission say how long it takes in the Commission to deal with a proposal on sprat catches, from the drafting stage through to finalised proposal? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (14 January 2000) The elapsed time from the initiation of work by the services to the adoption of the proposal by the Commission may be about six weeks. This includes consultation, translation and the very procedure of adoption. However, this time may be extended if, during the process, changes are made to the proposal following comments by associated services. (2000/C 225 E/172) WRITTEN QUESTION P-2523/99 by Minerva Malliori (PSE) to the Commission (16 December 1999) Subject: Chernobyl I am alarmed at the decision by Ukraine to put back on stream reactor 3 at Chernobyl nuclear plant. The Institute of Nuclear Protection and Safety (IPSN) has called for this reactor to be closed down as a matter of urgency, as it is seriously damaged. 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/157 Given the particular weather conditions, and notably the very low temperatures which have forced the Ukrainian government to put the nuclear reactor in question back on stream, and the failure of the European Union and the G7 countries to provide economic assistance, will the Commission explain EU policy on this issue after so many years and say whether any assessment has been made of the serious risk facing European countries, and in particular the Balkans, from accidents at nuclear plants with records like Chernobyl? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (21 January 2000) The Commission shares the concern about the safety of the Chernobyl nuclear power plant. The incident that took place in unit 3 on 1 December 1999, only four days after the unit had restarted operation, highlighted the serious problems that affect the Chernobyl nuclear power plant. Radioactive fall-out from this plant could potentially affect the whole of Europe. In this respect the Balkan region cannot be singled out. The Commission(cid:146)s policy with regard to the Chernobyl nuclear power plant has for several years been based on the memorandum of understanding (MoU) signed in 1995 between the government of Ukraine, the governments of the group of seven most industrialised countries and the Commission. This formulates a co-operative approach on the preparation and implementation of a comprehensive programme to support the decision of Ukraine to close the Chernobyl nuclear power plant by the year 2000. The programme addresses power sector reform, energy investment, nuclear safety and a social impact plan. Through the Tacis programme, the Community has provided substantial support in all these areas. This includes support for the development of replacement electricity generation capacity, the development of a decommissioning plan for units 1-3 and the construction of pre-decommissioning facilities at Chernobyl. It should also be mentioned that the Community has made the largest contribution to the Chernobyl shelter fund intended to transform the current shelter around unit 4 into an environmentally stable system. The Commission takes the firm view that the only operating unit at the Chernobyl nuclear power plant should be definitively closed in the course of the year 2000 as provided in the MoU. This will also enable continued close co-operation with Ukraine in all the relevant areas. The progress of this co-operation is dependent on the overall development of the Ukrainian economy. In this context, the Commission welcomes the confirmation by President Kuchma after his re-election that he is determined to progress with the necessary economic reforms. The Commission(cid:146)s commitment to increase nuclear safety in Central and Eastern Europe is also demon- strated by the recent agreements concerning plant closures reached between the Commission and the governments of Lithuania, Bulgaria and Slovakia. PHARE funds will be used to support the implementation of these closure agreements. (2000/C 225 E/173) WRITTEN QUESTION P-2527/99 by Mihail Papayannakis (GUE/NGL) to the Commission (16 December 1999) Subject: Collapse of Attica Road Bridge The Commission(cid:146)s reply (1) to my question E-2176/98 (2) on quality control in respect of projects under- taken as part of the Second CSF states: (cid:145)(cid:133) on the basis of Greek law 2372/96, a specialised undertaking with an international reputation selected on the basis of a general competition has been charged with carrying out spot checks on the basis of a range of samples of co-funded projects(cid:146)


title: Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om att bekämpa sena betalningar vid handelstransaktioner (8790/1/1999 – C5-0125/1999 — 1998/0099(COD))

eurovoc_concepts:
commercial law
deadline for payment
financial solvency
financial transaction
payment
trade policy

formats: pdf print

text: 18. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 296/173 Torsdag 16 december 1999 1. Parlamentet ställer sig positivt till utnämningen av Jan O. Karlsson till ledamot av revisionsrätten, 2. uppdrar åt sin ordförande att översända detta yttrande till rådet, och för kännedom till revisions- rätten, Europeiska gemenskapernas övriga institutioner och medlemsstaternas nationella revisionsmyndig- heter. 2. Sena betalningar vid handelstransaktioner ***II A5-0099/1999 Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om att bekämpa sena betalningar vid handels- transaktioner (8790/1/1999 ( C5-0125/1999 ( 1998/0099(COD)) (Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen) Europaparlamentet utfärdar denna resolution ’ med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (8790/1/1999 ’ C5-0125/1999) (1), ’ med beaktande av parlamentets ståndpunkt, vid första behandlingen (2) om kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(1998) 126) (3), ’ med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(1998) 615) (4), ’ med beaktande av artikel 251. 2 i EG-fördraget, ’ med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen, ’ med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0099/1999). 1. 2. Parlamentet ändrar den gemensamma ståndpunkten på nedanstående sätt, uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 1) Skäl 3a (nytt) 3a. Den 29 maj 1997 antog Ekonomiska och sociala kommittén ett yttrande över kommissionens grönbok om offentlig upphandling inom Europeiska unionen: över- väganden inför framtiden (1), och rekommenderade att offentliga myndigheter skall iaktta en längsta betalnings- frist och betala dröjsmålsränta. (1) EGT C 287, 22. 9. 1997, s. 92. (1) EGT C 284, 6. 10. 1999, s. 1. (2) EGT C 313, 12. 10. 1998, s. 142. (3) EGT C 168, 3. 6. 1998, s. 13. (4) EGT C 374, 3. 12. 1998, s. 4. C 296/174 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 10. 2000 Torsdag 16 december 1999 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 2) Skäl 6a (nytt) 6a. När det gäller vissa produkter, till exempel lättför- därvliga livsmedel, är betalningsförseningar inte en följd av faktiska marknadskrav utan beror snarare på snedvrid- ningar av konkurrensen som bör rättas till. (Ändringsförslag 3) Skäl 6b (nytt) I vissa medlemsstater 6b. avtalsenliga betalningsfristerna betydligt från genomsnittet i gemen- skapen. skiljer de (Ändringsförslag 4) Skäl 11 11. Detta direktiv bör begränsas till betalningar som görs som ersättning vid handelstransaktioner och reglerar inte trans- aktioner med konsumenter, räntor i samband med andra betal- ningar, t. ex. betalningar enligt lagstiftningen om checkar och växlar eller betalningar av skadestånd, inbegripet betalningar från försäkringsbolag. 11. Detta direktiv bör begränsas till betalningar som görs som ersättning vid handelstransaktioner och reglerar inte trans- aktioner med konsumenter, räntor i samband med andra betal- ningar, t. ex. betalningar enligt lagstiftningen om checkar och växlar eller betalningar av skadestånd. (Ändringsförslag 5) Skäl 14 14. Sen betalning är ett avtalsbrott som har blivit ekonomiskt intressant för gäldenärer i de flesta medlemsstater genom att dröjsmålsräntan är låg och/eller indrivningsförfarandena lång- samma. Det krävs en avgörande förändring för att vända denna utveckling och för att säkerställa att konsekvenserna av sena betalningar avhåller från att betala sent. 14. Sen betalning är ett avtalsbrott som har blivit ekonomiskt intressant för gäldenärer i de flesta medlemsstater genom att dröjsmålsräntan är låg och/eller indrivningsförfarandena lång- samma. Det krävs en avgörande förändring för att vända denna utveckling och för att säkerställa att konsekvenserna av sena betalningar både avhåller från att betala sent och kom- penserar borgenärer för de kostnader som uppstått. (Ändringsförslag 6) Skäl 17a (nytt) 17a. Äganderättsförbehåll för att påskynda betalning är idag ett instrument som begränsas av att nationell lagstift- ning skiljer sig åt på ett antal punkter. Det är nödvändigt att se till att borgenärer kan göra gällande ett äganderätts- förbehåll över hela gemenskapen genom att använda en standardklausul som erkänns av alla medlemsstater, och att alltför långa betalningsfrister och betalningsförseningar vid handelstransaktioner inte snedvrider den inre markna- den. 18. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 296/175 Torsdag 16 december 1999 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 7) Skäl 17b (nytt) 17b. De offentliga myndigheterna verkställer ett stort företag. Sträng betalningsdisciplin antal betalningar till från dessa myndigheters sida skulle efter hand påverka hela samhällsekonomin i rätt riktning. När det gäller offentlig upphandling brukar den avtalsslutande parten i sin tur förhala betalningarna till sina leverantörer och underleverantörer, genom att ofta tilltvinga sig orimliga betalningsfrister vilket allvarligt skadar många företag, sär- skilt de små och medelstora företagen. I fråga om betal- ningar som görs av kommissionen har det redan fattats ett beslut om att ge vissa borgenärer rätt till dröjsmåls- ränta vid betalningsförseningar. (Ändringsförslag 8) Skäl 18 18. I artikel 4 i detta direktiv krävs att indrivningsförfarandet av obestridda fordringar slutförs inom en kort tidsperiod i lagstiftning men ålägger inte medlems- enlighet med nationell staterna att anta ett särskilt förfarande eller ändra sina nuvarande rättsliga förfaranden på ett speciellt sätt. 18. I artikel 4 i detta direktiv krävs att indrivningsförfarandet av obestridda fordringar slutförs inom en kort tidsperiod i enlighet med nationell lagstiftning. (Ändringsförslag 9) Skäl 17 c (nytt) 17c. Det är nödvändigt att detta direktiv behandlar problemet med långa avtalsenliga betalningsfrister. (Ändringsförslag 10) Skäl 18b (nytt) 18b. Uttrycket ”upphandlande myndigheter” bör över- ensstämma med definitionen i direktiv 92/50/EEG (1) och direktiv 93/37/EEG (2) och bör, i detta direktiv, även omfatta ”upphandlande enheter” enligt direktiv 93/38/ EEG (3) (1) EGT L 209, 24. 7. 1992, s. 1. (2) EGT L 199, 9. 8. 1993, s. 54. (3) EGT L 199, 9. 8. 1993, s. 84. (Ändringsförslag 11) Artikel 2. 2a (ny) 2a. ”äganderättsförbehåll”: avtal, utan formkrav, om att säljaren behåller äganderätten till de berörda varorna tills full betalning erlagts; begreppet ”säljare” skall inbegripa leverantören av varor som skall produceras eller tillverkas. C 296/176 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 10. 2000 Torsdag 16 december 1999 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 12) Artikel 2. 2b (ny) 2b. ”den sin för räntesats som Europeiska huvudsakliga centralbanken refinansierings- använder operation”: den räntenivå som används vid sådana operationer när det handlar om fast återköpsränta. Om en huvudsaklig refinansieringsoperation har genomförts genom ett förfarande med rörlig återköps- ränta skall denna räntenivå fastställas genom hänvis- ning till den marginalräntesats som återköpsräntan resulterar i. Detta gäller både upphandling med enhet- lig ränta och upphandling med rörlig ränta. (Ändringsförslag 13) Artikel 2. 3a (ny) 3a. ”upphandlande myndigheter”: definitionen i direktiv 92/50/EEG och direktiv 93/37/EEG och omfattar även ”upphandlande enheter” enligt direktiv 93/38/EEG. (1) (1) EGT L 199 9. 8. 1993, s. 84. (Ändringsförslag 14) Artikel 2. 3b (ny) 3b. ”offentliga upphandlingskontrakt”: skriftliga avtal mot ersättning som sluts mellan en upphandlande myndig- het enligt definitionen i punkt 3a och en näringsidkare som inte är upphandlande myndighet. (Ändringsförslag 15) Artikel 3. 1 b b) om förfallodagen eller betalningsperioden inte fastställs i avtalet skall ränta automatiskt betalas utan att det krävs en påminnelse i) 30 dagar efter det att gäldenären mottagit fakturan eller en likvärdig begäran om betalning, eller b) om förfallodagen eller betalningsperioden inte fastställs i avtalet skall ränta automatiskt betalas utan att det krävs en påminnelse i) 21 dagar efter det att gäldenären mottagit fakturan eller en likvärdig begäran om betalning, eller ii) om det råder osäkerhet om tidpunkten för mottagande av fakturan eller en likvärdig begäran om betalning, 30 dagar efter tidpunkten för mottagande av varorna eller tjänsten, eller iii) om gäldenären mottar fakturan eller en likvärdig begä- ran om betalning innan varorna eller tjänsten mot- tagits, 30 dagar efter tidpunkten för mottagande av varorna eller tjänsten, eller iv) om ett förfarande för godkännande eller kontroll, genom vilket varornas eller tjänstens överensstäm- melse med avtalet skall konstateras, föreskrivs i lag eller i avtalet och om gäldenären mottar fakturan eller en likvärdig begäran om betalning tidigare eller vid den tidpunkt då mottagandet eller kontrollen sker, 30 dagar efter den sistnämnda tidpunkten. ii) om det råder osäkerhet om tidpunkten för mottagande av fakturan eller en likvärdig begäran om betalning, 21 dagar efter tidpunkten för mottagande av varorna eller tjänsten, eller iii) om gäldenären mottar fakturan eller en likvärdig begä- ran om betalning innan varorna eller tjänsten mot- tagits, 21 dagar efter tidpunkten för mottagande av varorna eller tjänsten, eller iv) om ett förfarande för godkännande eller kontroll, genom vilket varornas eller tjänstens överensstäm- melse med avtalet skall konstateras, föreskrivs i lag eller i avtalet och om gäldenären mottar fakturan eller en likvärdig begäran om betalning tidigare eller vid den tidpunkt då mottagandet eller kontrollen sker, 21 dagar efter den sistnämnda tidpunkten. 18. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 296/177 Torsdag 16 december 1999 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 16) Artikel 3. 1 d d) räntenivån för dröjsmålsränta (”den lagstadgade räntan”) som gäldenären är skyldig att betala skall vara summan av den räntesats som Europeiska centralbanken (ECB) använ- der för sin huvudsakliga refinansieringsfacilitet i form av fast återköpsränta över två veckor som gäller vid ECB:s första bank- (”referensräntan”) plus dag under det aktuella halvåret åtminstone 6 procentenheter (”marginalen”), såvida inte annat anges i avtalet. För en medlemsstat som inte deltar i tredje etappen av Ekonomiska och monetära unionen skall referenssatsen enligt ovan motsvaras av de styrräntor som fastställs av dess centralbank. I båda fallen skall refe- rensräntan som gällde vid den första bankdagen under det aktuella halvåret gälla under de följande sex månaderna. d) räntenivån för dröjsmålsränta (”den lagstadgade räntan”) som gäldenären är skyldig att betala skall vara summan av den räntesats som Europeiska centralbanken har till- ämpat vid sin senaste huvudsakliga refinansieringsope- ration utförd före den första kalenderdagen under det aktuella halvåret (”referensräntan”) plus åtminstone 8 pro- centenheter (”marginalen”), såvida inte annat anges i avta- let. För en medlemsstat som inte deltar i tredje etappen av Ekonomiska och monetära unionen skall referenssatsen enligt ovan motsvaras av de styrräntor som fastställs av I båda fallen skall referensräntan som dess centralbank. gällde vid den första kalenderdagen under det aktuella hal- våret gälla under de följande sex månaderna. (Ändringsförslag 17) Artikel 3. 1 da (ny) da) Borgenären skall, förutom rätten till ränta, ha rätt till ersättning från gäldenären för de förluster han gjort följd av gäldenärens betalningsförsening, bland till annat följande kostnader: i. borgenärernas kostnader för banklån eller kontok- rediter, i den utsträckning dessa inte redan gott- gjorts till fullo av rätten till ränta, administrativa kostnader för indrivningen som uppstår i borgenärernas verksamhet, ii. iii. kostnader för indrivning som utförts av indriv- ningsbyråer, iv. kostnader för indrivning som uppstår till följd av domstolsförfaranden, Medlemsstaterna får säkerställa att de ersättningar som kan krävas enligt punkterna ii, iii och iv ovan står i rimlig proportion till skulden i fråga. (Ändringsförslag 19) Artikel 3. 3 3. Medlemsstaterna skall säkerställa att en överenskommelse om tidpunkt för betalning eller konsekvenserna av sen betal- ning som inte överensstämmer med bestämmelserna i punkt 1 och punkt 2 antingen inte skall vara verkställbar eller ge upp- hov till skadeståndskrav om den, när alla omständigheter i fal- inklusive gott handelsbruk, är grovt oskälig mot let beaktas, borgenären. Om en sådan överenskommelse fastställs som grovt oskälig skall de lagstadgade villkoren gälla, såvida inte de nationella domstolarna fastställer andra villkor som är skä- liga. 3. Medlemsstaterna skall säkerställa att en överenskommelse om tidpunkt för betalning eller konsekvenserna av sen betal- ning som inte överensstämmer med bestämmelserna i punkt 1 b-d och punkt 2 antingen inte skall vara verkställbar eller ge upphov till skadeståndskrav om den, när alla omständigheter i fallet beaktas, inklusive gott handelsbruk och varans natur, är grovt oskälig mot borgenären. För att fastställa om en över- enskommelse är grovt oskälig mot borgenären skall hän- syn tas till om gäldenären har objektiva skäl att avvika från bestämmelserna i punkt 1 b-d och punkt 2 eller om överenskommelsen främst syftar till att skaffa gäldenären C 296/178 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 10. 2000 Torsdag 16 december 1999 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT ÄNDRINGAR ytterligare likviditet på borgenärens bekostnad. Om en sådan överenskommelse fastställs vara grovt oskälig skall de lagstadgade villkoren gälla, såvida inte de nationella domsto- larna fastställer andra villkor som är skäliga. 3a. Medlemsstaterna skall i borgenärers och konkurren- ters intresse säkerställa att det finns lämpliga och effektiva medel för att förhindra fortsatt tillämpning av villkor som är grovt oskäliga enligt punkt 3. 3b. De medel som avses i punkt 3a skall omfatta bestämmelser med vars hjälp personer eller organisationer som företräder små och medelstora företags intressen, enligt den definition av små och medelstora företag som anges i kommissionens rekommendation 96/280/EG (1), kan vidta rättsliga åtgärder i enlighet med den berörda nationella lagstiftningen vid domstolar eller vid behöriga administrativa myndigheter för att fastställa om de avtals- villkor som ställts upp för allmän tillämpning är grovt oskäliga i den mening som avses i punkt 3, så att lämpliga och effektiva medel kan tillämpas för att förhindra fortsatt tillämpning av sådana villkor. 3c. Med vederbörlig hänsyn till nationell lagstiftning kan de rättsliga åtgärder som anges i punkt 3b riktas sepa- rat eller samlat mot ett antal köpare från samma ekono- miska sektor eller deras sammanslutningar, vilka tillämpar tillämpning av samma allmänna eller avtalsvillkor eller liknande villkor. rekommenderar (1) EGT L 107, 30. 4. 1996, s. 4. (Ändringsförslag 20) Artikel 3a (ny) Artikel 3a Äganderättsförbehåll 1. Medlemsstaterna skall sörja för att säljaren behåller äganderätten till varaktiga konsumtionsvaror och/eller kapitalvaror om parterna enats om att tillämpa ett ägande- rättsförbehåll. En sådan överenskommelse kan slutas i ett särskilt kontrakt, men som avtal gäller också en klausul om äganderättsförbehåll i säljarens standardkontrakt, om köparen inte har invänt mot den. Det skall inte finnas några andra formkrav. 2. Medlemsstaterna skall godkänna giltigheten av de klausuler som ingår i bilagan eller av klausuler med mot- svarande verkan. 3. När förfallodagen har passerats utan att köparen har betalat kan säljaren kräva att varorna skall lämnas tillbaka. Medlemsstaterna skall sörja för att äganderättsförbehållet gäller mot tredje man, även när gäldenären har gått i kon- kurs eller är föremål för något liknande förfarande enligt 18. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 296/179 Torsdag 16 december 1999 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT ÄNDRINGAR lagstiftning. Senast när köparen tar medlemsstaternas varorna i besittning blir denne ansvarig för eventuell skada på eller förlust av varorna. 4. Medlemsstaterna får anta bestämmelser om delbetal- ningar som gäldenären redan gjort. Dessa bestämmelser kan begränsa eller utesluta tillämpningen av äganderätts- förbehåll i följande fall: a) När en tredje part har förvärvat varan i fråga i god tro. b) När varan i fråga ingår i eller blandats med andra varor, förutom när varan kan lösgöras från de övriga varorna igen utan att detta innebär någon större skada på de övriga varorna. (Ändringsförslag 21) Artikel 3b (ny) Artikel 3b Öppenhet när det gäller offentliga kontrakt Medlemsstaterna skall se till att anbudsinfordringarna och de offentliga upphandlingskontrakten innehåller nog- granna uppgifter om vilka betalningsperioder och förfallo- dagar de upphandlande myndigheterna tillämpar, även om dessa förfallodagar och tidsfrister anges i allmänna avtals- villkor som fastställts i lag. Särskilt skall tidsfrister fasts- tällas för att fullgöra sådana administrativa rutiner som föregår betalning, såsom inlämningsförfaranden. Mot- svarande öppenhetskrav skall, vid offentliga bygg- och anläggningsarbeten, tillämpas i förbindelserna mellan en huvudentreprenör och en underleverantör. (Ändringsförslag 22) Artikel 3c (ny) Artikel 3c Skyndsam betalning, frister och automatisk ränta Medlemsstaterna skall säkerställa att de upphandlande myndigheterna är skyldiga att betala avtalsreglerade fordringar enligt artikel 3. 1 a ( c inom en frist på högst 45 kalenderdagar, utom när kontraktet löper på ett större värde än 100 000 euro, då fristen får vara högst 60 kalenderdagar; avtal om längre betalningsfrister får inte under några omständigheter förekomma; huvud- entreprenören vid offentlig upphandling är skyldig att ge sina leverantörer och underleverantörer minst lika gynn- samma villkor som huvudentreprenören får av den upp- handlande myndigheten. Huvudentreprenören, som säker- het och villkor underleverantörer iakttas, är skyldig att låta utfärda en garanti till leverantören eller underleverantören som skall täcka alla utestående fordringar, varvid garantin skall falla leverantörer dessa för för att C 296/180 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 10. 2000 Torsdag 16 december 1999 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT ÄNDRINGAR ut till leverantören eller underleverantören 60 kalender- dagar efter det att huvudentreprenören erhållit fakturan från leverantören eller underleverantören; samma villkor skall gälla mellan huvudentreprenören och den upphand- lande myndigheten, 2. borgenären får rätt till dröjsmålsränta från den upp- handlande myndigheten på det utestående beloppet när betalningsfristen har överskridits, varvid dröjsmålsräntan skall beräknas på det sätt som anges i artikel 3. 1 d, och dröjsmålsräntan skall betalas automatiskt av den upphand- lande myndigheten utan att något särskilt krav behöver framställas, den upphandlande myndigheten inte tillåts försöka 3. utverka att borgenären avsäger sig någon av rättigheterna enligt denna artikel, och inte heller får borgenären försöka utverka att leverantörer eller underleverantörer avsäger sig dessa rättigheter. (Ändringsförslag 23) Artikel 4. 1-4. 3 skuldens storlek, normalt kan erhållas 1. Medlemsstaterna skall säkerställa att en exekutionstitel, oavsett inom 90 kalenderdagar från den dag då borgenären gjorde en fram- ställning eller lämnade in en ansökan vid domstol eller annan behörig myndighet, under förutsättning att gäldenären inte bestrider ifrågasätter aspekter av förfarandet. Denna skyldighet skall fullgöras av medlemsstaterna i enlighet med respektive nationella lagar och andra författningar. skulden eller skuldens storlek, normalt kan erhållas 1. Medlemsstaterna skall säkerställa att en exekutionstitel, oavsett inom 60 kalenderdagar från den dag då borgenären gjorde en framställ- ning eller lämnade in en ansökan vid domstol eller annan behörig myndighet, under förutsättning att gäldenären inte bestrider skulden eller ifrågasätter aspekter av förfarandet. Denna skyldighet skall fullgöras av medlemsstaterna i enlighet med respektive nationella lagar och andra författningar. 2. Enligt respektive nationella lagar och författningar skall samma villkor gälla för alla borgenärer som är etablerade i Europeiska gemenskapen. 2. Enligt respektive nationella lagar och författningar skall samma villkor gälla för alla borgenärer som är etablerade i Europeiska gemenskapen. Tidsfristen på 90 kalenderdagar i punkt 1 skall inte Tidsfristen på 60 kalenderdagar i punkt 1 skall inte 3. omfatta följande: a) 3. omfatta följande: a) Tidsfristerna för underrättelse och delgivning av hand- lingar. Eventuella förseningar som orsakats av borgenären, så som den tid som krävs för att korrigera ansökningar. b) Tidsfristerna för underrättelse och delgivning av hand- lingar. Eventuella förseningar som orsakats av borgenären, så som den tid som krävs för att korrigera ansökningar. b) (Ändringsförslag 24) Artikel 5. 3ba (ny) ba) räntefordringar på belopp som inte överstiger fem euro. (Ändringsförslag 25) Artikel 5. 5 5. Kommissionen skall åtminstone under de tre första åren efter …* genomföra en årlig översyn av bland annat den lag- stadgade räntan för att bedöma inverkan på transaktioner och 5. Kommissionen skall åtminstone under de tre första åren efter …* genomföra en årlig översyn av bland annat den lag- stadgade räntan, avtalsreglerade betalningsfrister och sena 18. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 296/181 Torsdag 16 december 1999 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT ÄNDRINGAR hur lagstiftningen fungerar i praktiken. Resultatet av denna och andra översyner skall meddelas Europaparlamentet och rådet. betalningar, för att bedöma inverkan på transaktioner och hur lagstiftningen fungerar i praktiken. Resultatet av denna och andra översyner skall meddelas Europaparlamentet och rådet, och när så bedöms nödvändigt åtföljas av förslag till åtgär- der för att förbättra direktivet. (Ändringsförslag 26) BILAGA (ny) BILAGA Förteckning över de klausuler som för ändamålet som avses i artikel 3a ovan skall erkännas i alla medlemsstater: ES: ”El vendedor conservará la propiedad de los bienes hasta el pago final. ” DA: ”Varen forbliver sælgerens ejendom, fulstændig betalt. ” indtil den er DE: ”Die Ware bleibt bis zur vollständigen Bezahlung im Eigentum des Verkäufers. ” EL: ”Ο πωλητη΄ς παρακρατει΄ την κυριο΄τητα των αγαθω΄ν µε΄χρι να εξοφληθει΄ το τι΄µηµα΄ τους” EN: ”The goods remain the property of the seller until fully paid. ” FR: ”Les marchandises restent la propriété du vendeur jus- qu’au paiement complet. ” IT: ”Le merci restano di proprietà del venditore fino al pieno pagamento. ” NL: ”De waren blijven tot de volledige betaling eigendom van de verkoper. ” PT: ”O vendedor conservará a propriedade dos bens até ao momento do pagamento final. ” FI: ”Tavara on myyjän omaisuutta, kunnes kauppahinta on kokonaisuudessaan maksettu. ” SV: ”Varorna förblir säljarens egendom tills de betalats helt och hållet. ”


title: QUESTION ÉCRITE E-2429/99 posée par Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) à la Commission. Mesures visant à démanteler les réseaux de passeurs.

formats: html pdf print

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/59 RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (24 janvier 2000) La Commission convient de l(cid:146)importance de l(cid:146)innovation pour stimuler la croissance Øconomique et promouvoir le dØveloppement de tous les secteurs industriels dans un monde en mutation. L(cid:146)innovation ouvre de nouveaux secteurs d(cid:146)activitØ Øconomique et sociale. Elle redØfinit constamment les marchØs et amŁne (cid:224) l(cid:146)apparition de nouveaux produits et processus qui stimulent la compØtitivitØ des entreprises. L(cid:146)innovation n(cid:146)est pas seulement un mØcanisme Øconomique ou un processus technique. Elle est Øgalement, comme le souligne l(cid:146)Honorable Parlementaire, un phØnomŁne social. Elle permet aux personnes et aux sociØtØs d(cid:146)exprimer leur crØativitØ, leurs besoins et leurs souhaits. L(cid:146)innovation est donc intimement liØe aux conditions sociales dans lesquelles elle est produite. Il est essentiel qu(cid:146)il s(cid:146)instaure un dØbat public informØ sur l(cid:146)importance de l(cid:146)innovation pour nos sociØtØs, et notamment pour les entreprises. Le dØbat politique sur l(cid:146)innovation lancØ par la Commission, avec le libre blanc sur la croissance, la compØtitivitØ et l(cid:146)emploi, le livre vert sur l(cid:146)innovation (1) et, par la suite le «Plan d(cid:146)action pour l(cid:146)innovation» (2) recommandent dØj(cid:224) de promouvoir la reconnaissance publique des avantages de l(cid:146)innovation. La Commission poursuivra une politique de l(cid:146)entreprise fondØe sur l(cid:146)innovation et entreprendra de nouvelles actions. En ce qui concerne les campagnes de sensibilisation publique (cid:224) l(cid:146)innovation, il n(cid:146)existe pas de meilleure orientation que le principe de subsidiaritØ. Il existe un grand nombre d(cid:146)initiatives et d(cid:146)ØvØnements aux niveaux national et rØgional en ce domaine. L(cid:146)Øchange d(cid:146)expØrience entre les initiatives prises au niveau national doit Œtre Øgalement encouragØ ainsi que, le cas ØchØant, l(cid:146)interconnexion de rØseaux au niveau europØen de projets rØussis, si cela peut aider leur diffusion et amØlioration. La Commission, notamment dans le cadre des divers programmes spØcifiques du cinquiŁme programme cadre sur la recherche et dØveloppement (1998-2002) a prØvu les mØcanismes appropriØs pour encourager ces actions visant (cid:224) sensibiliser le public. Celles-ci incluent l(cid:146)organisation de prix europØens (cid:129) tels que les prix Descartes et Archimedes (3) (cid:129), des confØrences internationales, diverses publications ainsi que l(cid:146)utilisation d(cid:146)instruments d(cid:146)information et de communication avancØs (sites Internet) par des services d(cid:146)information fondØs sur Internet et des CD-ROM/DVD relatifs (cid:224) des projets de recherche et (cid:224) des activitØs telles que CORDIS (4), Prosoma (5), et autres. Ces activitØs (mises en (cid:156)uvre par des appels d(cid:146)offres, des appels (cid:224) propositions pour des projets et des mesures d(cid:146)accompagnement) contribuent (cid:224) identifier et (cid:224) donner une reconnaissance et une visibilitØ publique (cid:224) des avancØes technologiques exceptionnelles, susceptibles de contribuer aux progrŁs des sciences et de l(cid:146)innovation en Europe. (1) COM(95) 688 final. (2) COM(96) 589 final. (3) Appel (cid:224) propositions concernant des actions indirectes (RDT) dans le cadre du programme spØcifique de recherche, de dØveloppement technologique et de dØmonstration dans le domaine «Accro(cid:238)tre le potentiel humain relative de recherche et la base de connaissances socio-Øconomiques». Distinctions dØcernØes pour des travaux de recherche de haut niveau. JO C 344 du 1. 12. 1999. (4) http:/www. cordis. lu/. (5) http//www. prosoma. lu/. (2000/C 303 E/053) QUESTION (cid:201)CRITE E-2429/99 posØe par Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Mesures visant (cid:224) dØmanteler les rØseaux de passeurs (16 dØcembre 1999) Le passage illØgal de clandestins dans les (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne est une activitØ criminelle dØsormais trŁs rØpandue. Selon les statistiques du Centre international pour le dØveloppement des politiques migratoires (CIDM) situØ (cid:224) Vienne, pour la seule annØe passØe, plus de 400 000 clandestins sont entrØs sur le territoire de l(cid:146)Union europØenne, 60 % d(cid:146)entre ayant pØnØtrØ au moyen de filiŁres Jonas Widgren, estime que l(cid:146)entrØe de organisØes par des rØseaux criminels. Le directeur du CIDM, C 303 E/60 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 clandestins rapporte plus de 50 milliards de marks finlandais par an aux organisations criminelles. Il ne s(cid:146)agit donc pas d(cid:146)une affaire de faible envergure. 1. Quelles mesures l(cid:146)Union europØenne va-t-elle appliquer pour lutter contre cette activitØ illicite et totalement inhumaine qu(cid:146)est le passage illØgal de clandestins et, ce faisant, tarir les flux de capitaux qui en rØsultent pour les organisations criminelles? 2. De quelle maniŁre l(cid:146)Union europØenne compte-t-elle garantir que l(cid:146)Ømigration vers les (cid:201)tats membres reste sous leur contr(cid:244)le, tout en tenant compte des longs dØlais d(cid:146)attente liØs (cid:224) l(cid:146)immigration lØgale et du fossØ Øconomique qui sØpare les pays d(cid:146)Europe de l(cid:146)Est et l(cid:146)Union europØenne? RØponse donnØe par M. Vitorino au nom de la Commission (27 janvier 2000) La Commission partage les prØoccupations de l(cid:146)Honorable Parlementaire quant (cid:224) l(cid:146)ampleur du phØnomŁne de l(cid:146)immigration illØgale. Au titre de l(cid:146)article 63 (ex-article 73 K) du traitØ CE, il est dØsormais prØvu que le Conseil arrŒte, dans les cinq ans suivant l(cid:146)entrØe en vigueur du traitØ d(cid:146)Amsterdam, des mesures relatives (cid:224) la politique de l(cid:146)immigration, notamment dans le domaine de la lutte contre l(cid:146)immigration clandestine et le sØjour irrØgulier, y compris le rapatriement des personnes en sØjour irrØgulier. Les diffØrentes mesures envisagØes ont ØtØ dØtaillØes dans le plan d(cid:146)action du Conseil et de la Commission concernant les modalitØs optimales de mise en (cid:156)uvre des dispositions du traitØ d(cid:146)Amsterdam relatives (cid:224) l(cid:146)Øtablissement d(cid:146)un Espace de libertØ, de sØcuritØ et de justice (1). Les orientations politiques destinØes (cid:224) guider la rØalisation de ce plan d(cid:146)action ont ØtØ prØcisØes dans les conclusions du Conseil europØen de Tampere. Soulignant l(cid:146)importance d(cid:146)assurer une gestion plus efficace des flux migratoires, ce dernier a demandØ, entre autres, la mise en place d(cid:146)une politique commune active en matiŁre de visas et de faux documents, ainsi que le renforcement de la coopØration et de l(cid:146)entraide technique entre les services de contr(cid:244)les aux frontiŁres des (cid:201)tats membres. Mais le Conseil europØen a Øgalement insistØ sur l(cid:146)importance d(cid:146)une action (cid:224) la source de l(cid:146)immigration clandestine, s(cid:146)attaquant aux rØseaux criminels qui, de plus en plus souvent, organisent la tra(cid:238)te et l(cid:146)exploitation Øconomique des migrants, tout en prØservant les droits des victimes, spØcialement il a aussi mis en exergue toute l(cid:146)importance d(cid:146)une les enfants. Enfin, coopØration avec les pays d(cid:146)origine et de transit. les femmes et Ces diffØrentes mesures (cid:129) auxquelles la Commission entend apporter sa contribution (cid:129) doivent s(cid:146)inter- prØter dans le cadre global de la politique europØenne commune en matiŁre d(cid:146)asile et d(cid:146)immigration dØfinie par les chefs d(cid:146)(cid:201)tat et de gouvernement. Celle-ci suppose Øgalement l(cid:146)instauration progressive d(cid:146)une relation de codØveloppement avec les pays et rØgions d(cid:146)origine des migrants, et l(cid:146)assurance d(cid:146)un traitement Øquitable pour les ressortissants des pays tiers qui sØjournent lØgalement sur le territoire des (cid:201)tats membres. (1) JO C 19 du 23. 1. 1999. (2000/C 303 E/054) QUESTION (cid:201)CRITE P-2434/99 posØe par Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Directive europØenne contre la politique restrictive de la SuŁde en matiŁre de stupØfiants En SuŁde, des dispositions limitent fortement l(cid:146)importation de substances classØes parmi les stupØfiants, mŒme lorsque celles-ci sont prescrites par un mØdecin pour une quelconque raison mØdicale. Par exemple, le rŁglement 1997/11 (Administration des produits pharmaceutiques) limite (cid:224) cinq jours la dose d(cid:146)amphØ- tamines pouvant Œtre introduite en SuŁde pour une consommation personnelle


title: Regulamento (CE) n.° 2662/1999 da Comissão, de 16 de Dezembro de 1999, que fixa a restituição máxima à exportação de trigo mole no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n.° 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

text: 17. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 325/41 REGULAMENTO (CE) N. o 2662/1999 DA COMISSÃO de 16 de Dezembro de 1999 que fixa a restituição máxima à exportação de trigo mole no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 1707/1999 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/1999 (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1501/95 da Comissão, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execução do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, no que diz respeito à concessão de restituições à exportação, bem como as medidas a tomar em caso de perturbação, no sector dos cereais (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 2513/98 (4), e, nomeadamente, o seu artigo 4. o, (1) (2) Considerando que, pelo Regulamento (CE) n. o 1707/ /1999 da Comissão (5), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 2011/1999 (6); foi aberto um concurso para a restitu- ição e/ou a imposição à exportação de trigo mole para todos os países terceiros; Considerando que o artigo 7. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95 prevê que a Comissão pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/ /92, decidir sobre a fixação duma restituição máxima à exportação, tendo em conta os critérios previstos no artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95; que, neste caso, será (serão) declarado(s) adjudicatário(s) o(s) propo- nente(s) cuja(s) proposta(s) se situa(m) a um nível igual ou inferior ao da restituição máxima, assim como o(s) proponente(s) cuja(s) proposta(s) incide(m) sobre uma imposição de exportação; Considerando que a aplicação dos critérios acima refe- ridos à situação actual dos mercados do cereal em questão leva a fixar a restituição máxima de exportação no montante referido no artigo 1. o; Considerando que as medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, (3) (4) ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o No que diz respeito às propostas apresentadas de 10 a 16 de Dezembro de 1999 no âmbito do concurso referido no Regula- mento (CE) n. o 1707/1999, a restituição máxima à exportação de trigo mole é fixada em 42,48 EUR/t. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 17 de Dezembro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 16 de Dezembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 201 de 31. 7. 1999, p. 55. (6) JO L 248 de 21. 9. 1999, p. 23


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2404/99 af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen. Anvendelse af bevillingerne til fællesskabsinitiativet RETEX.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
EU initiative
Portugal
clothing industry
declining industrial region
textile industry
use of aid

text: 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/3 ¯r 2000-budgettet til fordel for Kosovo er gearet til at skulle d(cid:230)kke de łjeblikkelige genopbygningsbehov. Det samlede belłb, som budgetmyndighederne endte med at godkende for (cid:229)r 2000, andrager 360 mio. EUR. Det fordeler sig p(cid:229) 270 mio. EUR til budgetpost B7-546 til genopbygning af Kosovo (herunder 30 mio. EUR, der er overfłrt fra 1999), 50 mio. EUR til budgetpost B7-210 til ydelse af humanit(cid:230)r nłdhj(cid:230)lp (herunder 30 mio. EUR, som der blev indg(cid:229)et forpligtelse for i 1999 som en reserve, der skal allokeres i (cid:229)r 2000) og 40 mio. EUR til omgruppering. (1) KOM(1999) 312 endelig udg. (2) EFT L 122 af 24. 4. 1998. (2000/C 374 E/003) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2404/99 af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Anvendelse af bevillingerne til f(cid:230)llesskabsinitiativet RETEX (16. december 1999) Under sidste f(cid:230)llesskabsstłtteramme (1993-1999) modtog Portugal stłtte fra f(cid:230)llesskabsinitiativet RETEX for omr(cid:229)der, der er st(cid:230)rkt afh(cid:230)ngige af tekstil- og bekl(cid:230)dningssektoren. (cid:129) Hvilke bevillinger er tildelt Portugal og de łvrige medlemsstater via RETEX, og hvilke belłb er konkret overfłrt til medlemsstaterne i perioden 1993-1999? (cid:129) Hvilke RETEX-projekter er finansieret i Portugal i samme periode? For hvilke belłb og af hvilken varighed? Supplerende svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (7. april 2000) I programmeringsperioden 1994-1999 fik de enkelte medlemsstater henholdsvis tildelt og udbetalt fłlgende belłb i forbindelse med EU-initiativet RETEX: Medlemsstat EU-finansiering Udbetalt belłb (i mio. EUR) Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Det forenede Kongerige (cid:216)strig Finland Sverige 6 (cid:129) 76 79 107 28 9 59 (cid:129) 1 176 41 3 (cid:129) (cid:129) 2 (cid:129) 37 53 36 10 6 29 (cid:129) 1 107 4 2 (cid:129) (cid:129) C 374 E/4 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 Hvad ang(cid:229)r Portugal, fik landet i 1993 bevilget et ekstrabelłb p(cid:229) 30 mio. EUR som led i n(cid:230)vnte initiativ. Hele dette belłb er allerede udbetalt. En liste over de projekter, som i Portugal medfinansieres under det p(cid:229)g(cid:230)ldende initiativ, vil blive fremsendt til det (cid:230)rede medlem og til Europa-Parlamentets Generalsekretariat. (2000/C 374 E/004) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2485/99 af Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Stłtte i forbindelse med den faste forbindelse over (cid:216)resund I forbindelse med ibrugtagningen af den faste forbindelse over (cid:216)resund bedes Kommissionen oplyse, hvorvidt de danske og/eller svenske myndigheder har notificeret en tildelt statsstłtte til henholdsvis det svenske Banverket og den danske Banestyrelse, der skal nedbringe priserne p(cid:229) togbilletter, svarende til den aktuelle broafgift (cid:129) det vil sige stłtte til selve driften? Endvidere bedes Kommissionen oplyse, om en national tildelt stłtte til d(cid:230)kning af en broafgift for statslige jernbanemyndigheder efter dens opfattelse fordrejer konkurrencen i forhold til rederier, der fragter passagerer over (cid:216)resund? Finder Kommissionen ovenn(cid:230)vnte i overensstemmelse med traktatens bestem- melser om tildeling af statsstłtte? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (9. februar 2000) Den 30. september 1998 anmeldte de danske myndigheder en statsstłtteordning vedrłrende miljłtilskud til transport af gods med jernbane. Retsgrundlaget for denne ordning er lov nr. 289 af 18. maj 1998 om jernbanevirksomhed m. v. i Danmark. Den indeholder bl. a. bestemmelser om betaling af baneafgifter for benyttelse af jernbaneinfrastrukturen og en bestemmelse om miljłtilskud til jernbanevirksomheder. Den 21. april 1999 fastslog Kommissionen, at den anmeldte stłtteordning var forenelig med f(cid:230)llesmarke- det. Kommissionen tog i sin beslutning hensyn til, at stłtten er betydeligt mindre end de ansl(cid:229)ede ubetalte eksterne omkostninger ved vejtransport, at ordningen g(cid:230)lder for enhver virksomhed, der transporterer gods med jernbane, og at den udelukker transittrafik af hensyn til słtransporten, som ogs(cid:229) er en miljłvenlig transportform. En hvilken som helst national ordning, der giver transportvirksomheder en eller anden form for afgifts- lettelse, kan i princippet fordreje konkurrencen mellem forskellige transportformer og dermed falde ind under EF-traktatens regler om statsstłtte, for s(cid:229) vidt som den p(cid:229)virker samhandelen mellem medlems- staterne. N(cid:230)rmere bestemt kan statsstłtte til jernbaner fordreje konkurrencen med skibe eller vice versa, n(cid:229)r stłtten ydes inden for et markedssegment (p(cid:229) en rute), hvor jernbanevirksomhed og skibsfart konkurrerer med hinanden. Hvis Kommissionen skal tage stilling til, om en s(cid:229)dan stłtte er forenelig med EF-traktaten, skal den underrettes behłrigt om den p(cid:229)g(cid:230)ldende ordning i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88 (3) (tidligere artikel 93). Da Kommissionen ikke er i besiddelse af alle de oplysninger, der er nłdvendige for at vurdere sagen, er den ikke i stand til at give et fyldestgłrende svar p(cid:229) dette spłrgsm(cid:229)l


title: QUESTION ÉCRITE P-2499/99 posée par María Izquierdo Rojo (PSE) à la Commission. Medi Telecom.

eurovoc_concepts:
VAT
directive (EU)
provision of services
tax exemption
tax harmonisation
taxpayer
third country

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/151 (2000/C 225 E/164) QUESTION (cid:201)CRITE P-2499/99 posØe par Mar(cid:237)a Izquierdo Rojo (PSE) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: Medi Telecom L(cid:146)acquisition de Medi Telecom par Telef(cid:243)nica Intercontinental SA et par Portugal Telecom International (Sgps) Øtant prØvue pour un proche avenir, quelles observations ont ØtØ prØsentØes (cid:224) la Commission? Quelles seront les modalitØs de cette opØration? Quand la Commission adoptera-t-elle une dØcision dØfinitive (cid:224) ce sujet? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (11 janvier 2000) (contr(cid:244)lØe par Telef(cid:243)nica S. A. ) et Portugal L(cid:146)opØration par laquelle Telef(cid:243)nica InterContinental S. A. Telecom S. A. (contr(cid:244)lØe par Portugal Telecom S. A. ) se proposent d(cid:146)acquØrir le contr(cid:244)le conjoint de MØdi Telecom, une sociØtØ de droit marocain, a ØtØ notifiØe (cid:224) la Commission le 17 novembre 1999, conformØment (cid:224) l(cid:146)article 4 du rŁglement (CEE) no 4064/89 du Conseil, du 21 dØcembre 1989, relatif au contr(cid:244)le des opØrations de concentration entre entreprises (1) (rŁglement sur le contr(cid:244)le des concentrations). Selon la procØdure Øtablie, un avis annon(cid:231)ant cette notification et invitant les tiers (cid:224) prØsenter leurs observations a ØtØ publiØ au Journal officiel (2). Le dØlai de rØception des observations Øtait fixØ au 6 dØcembre 1999. La Commission n(cid:146)est pas autorisØe (cid:224) divulguer les informations confidentielles fournies par les parties concernØes. MØdi Telecom a ØtØ constituØe pour crØer et exploiter une sociØtØ de tØlØcommunications mobiles cellulaires de type GSM au Maroc. Elle sera le deuxiŁme opØrateur fournissant ce type de services, en concurrence directe avec l(cid:146)opØrateur historique, qui a jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent ØtØ la seule sociØtØ autorisØe (cid:224) opØrer sur ce marchØ. La fourniture de services de tØlØcommunications mobiles par MØdi Telecom est limitØe au territoire du Maroc. L(cid:146)opØration ne soulevant pas de doutes sØrieux quant (cid:224) sa compatibilitØ avec le marchØ commun, elle a ØtØ approuvØe par la Commission le 17 dØcembre 1999. (1) (2) JO L 395 du 30. 12. 1989; version corrigØe JO L 257 du 21. 9. 1990; modifiØe en dernier lieu par le rŁglement (CE) no 1310/97, JO L 180 du 9. 7. 1997, rectificatif dans JO L 40 du 13. 2. 1998. JO C 336 du 24. 11. 1999. (2000/C 225 E/165) QUESTION (cid:201)CRITE P-2500/99 posØe par Fran(cid:231)oise GrossetŒte (PPE-DE) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: SystŁme commun de taxe sur la valeur ajoutØe (cid:129) lieu des prestations de services Quelle est la disposition prØcise de l(cid:146)article 9 de la sixiŁme directive 77/388/CEE (1) du Conseil du 17 mai 1977 en matiŁre d(cid:146)harmonisation des lØgislations des (cid:201)tats membres relatives aux taxes sur le chiffre d(cid:146)affaires qui, selon l(cid:146)opinion de la Commission, et sous rØserve de l(cid:146)application de l(cid:146)article 9, paragraphe 3, de ladite directive, devrait s(cid:146)appliquer aux services suivants lorsqu(cid:146)ils sont fournis (cid:224) un assujetti Øtabli dans un (cid:201)tat diffØrent ((cid:201)tat membre ou (cid:201)tat tiers) de celui oø le prestataire est Øtabli: (cid:129) le placement et la location des stands publicitaires appropriØs constituant, soit comme un moyen, soit comme une finalitØ, la possibilitØ pour une autre entreprise de vanter les qualitØs de ses produits dans des foires commerciales; (cid:129) les services de management, les services de gestion et de direction par la sociØtØ mŁre aux autres entreprises du groupe;


title: Regulamentul (CE) nr. 2654/1999 al Comisiei din 16 decembrie 1999 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2921/90 de acordare de ajutoare pentru laptele degresat în vederea fabricării cazeinei și cazeinaților

eurovoc_concepts:
aid system
food processing
milk by-product
skimmed milk

formats: pdf print xhtml

text: 03/vol. 30 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 7 31999R2654 L 325/10 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 17. 12. 1999 REGULAMENTUL (CE) NR. 2654/1999 AL COMISIEI din 16 decembrie 1999 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2921/90 de acordare de ajutoare pentru laptele degresat în vederea fabricării cazeinei ș(cid:13)i cazeinaților COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, Articolul 1 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței în sectorul laptelui ș(cid:13)i al produse lactate (1), în special articolul 15, întrucât: (1) Regulamentul (CE) nr. 1255/1999 înlocuieș(cid:13)te, de la 1 ianuarie 2000, Regulamentul (CEE) nr. 804/68 (2) al Consiliului, modificat ultima dată de Regulamentul (CE) nr. 1587/96 (3)ș(cid:13)i, inter alia, Regulamentul (CEE) nr. 987/68 al Consiliului din 15 iulie 1968 de stabilire a normelor generale privind acordarea de ajutor pentru laptele degresat transformat în cazeină sau cazeinați (4), modificat ultima dată de Regulamentul (CEE) nr. 1435/90 (5). Pentru a ține seama de aceste noi acorduri, Regulamentul (CEE) nr. 2921/90 al Comisiei din 10 octombrie 1990 de acor- dare de ajutoare pentru laptele degresat în vederea fabrică- rii cazeinei ș(cid:13)i cazeinaților (6), modificat ultima dată de Regulamentul (CE) nr. 2501/1999 (7), trebuie modificat. La respectivul definițiile produselor eligibile pentru programul de ajutor în cauză ș(cid:13)i trebuie menționat organismul căruia solicitanții trebuie să îi adreseze cererile. Prezentele dispoziții se aplică de la 1 ianuarie 2000. regulament adăugate trebuie (2) Comitetul de gestionare pentru lapte ș(cid:13)i produse lactate nu a emis un aviz în termenul limită stabilit de preș(cid:13)edinte, (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) JO L 160, 26. 6. 1999, p. 48. JO L 148, 28. 6. 1968, p. 13. JO L 206, 16. 8. 1996, p. 21. JO L 169, 18. 7. 1968, p. 6. JO L 138, 31. 5. 1990, p. 8. JO L 279, 11. 10. 1990, p. 22. JO L 304, 27. 11. 1999, p. 13. Articolul 1 din Regulamentul (CEE) nr. 2921/90 se modifică după cum urmează: 1. La alineatul (2), partea introductivă se înlocuieș(cid:13)te cu următo- rul text: „(2) Ajutorul se plăteș(cid:13)te pe baza unei cereri scrise înaintate de către producătorul de cazeină sau de cazeinați la autoritatea competentă din statul membru în care au fost produse caze- ina sau cazeinații, menționându-se:” 2. Se adaugă următorul alineat: „(4) În scopul prezentului regulament: (a) «lapte degresat» reprezintă laptele de la una sau mai multe vaci sau capre la care nu s-a adăugat nimic ș(cid:13)i care a fost numai parțial degresat, astfel încât i s-a redus conținutul de grăsimi la maximum 0,10 %; (b) «cazeină brută» reprezintă produsele insolubile în apă, obținute din lapte degresat prin precipitare prin acidulare microbiană sau prin adăugare de acizi, de cheaguri sau de alte enzime coagulante, indiferent de utilizarea precedentă a schimburilor de ioni sau a proceselor de concentrare; (c) «cazeină» reprezintă produsele spălate ș(cid:13)i uscate, insolubile în apă ș(cid:13)i obținute din cazeină brută sau din lapte degresat prin precipitare prin acidulare microbiană sau prin adău- gare de acizi, de cheaguri sau de alte enzime coagulante, indiferent de utilizarea precedentă a schimburilor de ioni sau a proceselor de concentrare; (d) «cazeinați» reprezintă produse obținute prin uscarea caze- inei sau cazeinei brute tratate cu agenți de neutralizare. ” Articolul 2 Prezentul regulament intră în vigoare la 1 ianuarie 2000. 8 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 30 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 1999. Pentru Comisie Franz FISCHLER Membru al Comisiei


title: WRITTEN QUESTION E-2461/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Council. The Council's attitude towards the European Museum project.

eurovoc_concepts:
European Parliament
European social policy
museum
promotion of the European idea

text: C 303 E/66 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 The Commission can therefore confirm that it will ensure that the right of WTO members to regulate, and to introduce new regulations, on the supply of services within their territories in order to meet national policy objectives, as recognised in the preamble to the GATS, is safeguarded in any WTO discussions on the matter. This is a pre-condition for successful services negotiations based on reciprocal trust among all WTO members. It is up to WTO members to decide their national policy objectives. The GATS offers a number of instruments to reduce progressively the obstacles which might flow from regulatory diversity or inadequate regulation, which fully respect the national regulatory sovereignty of WTO members. Members are offered the possibility to develop disciplines on domestic regulation aimed at ensuring that national regulations do not create unnecessary obstacles to trade in services. They also have the possibility to negotiate or grant recognition of other members(cid:146) regulations. The Commission can confirm that the flexibility to undertake specific commitments on market access and national treatment, that is a basic feature of the GATS, will also be safeguarded. Based on their national regulations, members undertake specific commitments which they have to respect and which should not be undermined by new or different regulations. Nonetheless, they have the possibility to negotiate modifications in their commitments as they deem appropriate. Finally, the general exceptions contained in Article XIV allow them to adopt any measure necessary to protect public morals or the fundamental interests of society, or human, animal or plant life or health. (2000/C 303 E/058) WRITTEN QUESTION E-2461/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Council (16 December 1999) Subject: The Council(cid:146)s attitude towards the (cid:145)European Museum(cid:146) project At the (cid:145)Museum for Europe(cid:146) symposium on 21 and 22 October, which was attended by Commission President Romano Prodi, a number of politicians promised their support for a museum in the European Parliament. The cost price is estimated at BEF 1 billion, of which Parliament, the Belgian Federation and the private sector would each pay one third. The historical starting point of the permanent exhibition is Charlemagne(cid:146)s empire 1. Is the Council aware of the initiative by vzw Museum van Europa (non-profit making organisation (cid:145)Museum of Europe(cid:146)) to house a museum on the premises of the European Parliament, which is what may be concluded from the Commission President(cid:146)s presence at the symposium? If so, when was the Council informed of this project, by whom and how? 2. (a) What objectives has vzw Museum van Europa made known to the Council concerning the construction of the museum and what is on display in it? (b) Who, in the opinion of vzw Museum van Europa, is responsible for the way in which the museum is managed and organised? Has the Council promised any financial or material support to vzw Museum van Europa for 3. accommodating a museum on Parliament(cid:146)s premises? If so, what specific commitments have been made (subsidies, premises etc. ) and what are the Council(cid:146)s reasons for granting this support? If not, why is the Council not providing such support to vzw Museum van Europa? 4. Does the Council support the decision to take Charlemagne as the historical starting point of the permanent exhibition in the museum? If so, does this not detract from the major contributions that the Greco-Roman civilisations and Byzantium have made to European ideas, as the Greek Minister of Culture has pointed out? If not, what does the Council feel is the appropriate way of realising the European museum concept in full? 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/67 5. Will the Council request vzw Museum van Europa to apply in the museum, correctly and in its entirety, the language legislation of the Belgian Federation, since such legislation can be regarded as a form of mutual respect for languages and cultures? If not, why not, given that failure to apply such legislation would detract from mutual respect for languages and cultures in the Belgian Federation? Reply (10/11 April 2000) At its meeting on 23 November 1999, the Council was informed by the Greek delegation of the project for the creation of a European Museum. On that occasion, it noted the concerns expressed by that delegation regarding the objectives and priorities for the project, as conceived by the Belgian association under private law which is organising it. The Council has never had any direct contact with the non-profitmaking organisation in question. The Council would remind the Honourable Member that, under the Treaty, the Community is to contribute to the flowering of the cultures of the Member States while respecting their national and regional diversities and bringing the common cultural heritage to the fore. In the context of its competence in this respect, and if the matter is directly referred to it, the Council will adopt an appropriate position. (2000/C 303 E/059) WRITTEN QUESTION E-2479/99 by Luigi Vinci (GUE/NGL) and Fiorella Ghilardotti (PSE) to the Commission (16 December 1999) Subject: Directive 96/67/EC 1. By letter of 7 September 1999, the Director-General of the Commission(cid:146)s Directorate-General VIII (Transport), Mr Robert Coleman, informed the Italian Government that he had some misgivings as to the compatibility with Community law of certain provisions of Decree Law No. 18 of 13 January 1999. In his opinion, Articles 13, 14 and 20 of the Decree Law, which concern not only the qualifications required of those providing ground-handling services but also social protection, formed an obstacle to the opening-up of the market sought by Council Directive 96/67/EC. 2. Recital 6 of the Council directive, however, confirms the right of the Member States, in the light of the principle of subsidiarity, to take into consideration the specific, in other words national, nature of the sector, recital 10 the right of the Member States to introduce this directive gradually, recital 8 the need to take account of employment conditions, in other words established employment conditions, at airports, recital 24 the right of the Member States to ensure an adequate level of social protection for the staff of undertakings providing ground-handling services, and Article 18, finally, the right of the Member States to take the necessary measures to ensure protection of the rights of workers. 3. It is well-known that, given the existence of high unemployment, protection of employment levels and of the employment conditions of employed workers is a matter of major concern and action on the part of the main Institutions of the European Union (cid:129) the Council, the Commission and Parliament. In view of these facts, and given that Mr Coleman(cid:146)s letter of 7 September 1999 to the Italian Government is clearly unjustified, can the Commission say whether it intends to take action to remedy this situation so as to comply rigorously with the letter and fundamental principles of Community law and, in addition, what action it intends to take with regard to officials, such as Mr Coleman, whose actions on behalf of the Commission far exceed their authority?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2414/99 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen. Ulovlig nedgravning af giftigt affald.

eurovoc_concepts:
Greece
hazardous waste
infringement of EU law
oil industry
underground storage of waste
water pollution

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/43 (2000/C 280 E/041) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2407/99 af John McCartin (PPE-DE) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Esperanto Har Kommissionen foretaget undersłgelser om anvendelsen af esperanto i EU? Mener Kommissionen, at esperanto kan medvirke til at fremme samhłrigheden mellem de nuv(cid:230)rende og kommende medlemsstater, og er esperanto omfattet af EU(cid:146)s eksisterende sprogordninger? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (10. februar 2000) Hensynet til den kulturelle og sproglige mangfoldighed er et af de b(cid:230)rende principper i EU. Det er derfor s(cid:230)rdeles vigtigt at forbedre de europ(cid:230)iske borgeres kendskab til hinandens kultur og sprog og ikke mindst fremme den gensidige respekt. Sprogene er den nłgle, der skal til, for at man kan f(cid:229) kendskab til de andre, ogs(cid:229) i fremtiden. Esperanto indg(cid:229)r ikke i EU(cid:146)s uddannelsesprogrammer, der har til fremme den sproglige pluralisme og sikre, at alle sprog i EU har samme status. Det błr derfor tilstr(cid:230)bes, at der i sprogunder- visningen er rige sprogvalgsmuligheder, ligesom mangfoldigheden blandt de aktive sprog błr sikres, s(cid:229) alle borgere f(cid:229)r mulighed for at tage del i den kulturelle rigdom, som den sproglige mangfoldighed i EU udgłr. form(cid:229)l at (2000/C 280 E/042) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2414/99 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Ulovlig nedgravning af giftigt affald Beboerne og en r(cid:230)kke organisationer i omr(cid:229)det ved Gera-bugten p(cid:229) łen Lesbos klager over, at virk- somheden »Mamidaki«, der ligger i omr(cid:229)det Skala Lutron, p(cid:229) ulovlig vis har fortsat driften i de seneste to (cid:229)r p(cid:229) trods af afgłrelsen fra den łverste forfatningsdomstol (10. november 1997). I den seneste tid er man ogs(cid:229) begyndt at tale om, at der foretages ulovlig nedgravning af affald fra virksomhedens br(cid:230)ndstoftank, affald, der i henhold til den ministerielle afgłrelse 72751/3064/84 er karakteriseret som giftigt og farligt. I (cid:229)revis er det affald, der hidrłrer fra rensning af de tanke, der ligger p(cid:229) »Mamidakis« fabriksomr(cid:229)de i Skala Lutron, blevet ulovligt nedgravet i en ca. fem meter dyb grav, selv om tankaffald i henhold til vurderingen af indvirkningerne p(cid:229) miljłet skal samles p(cid:229) et s(cid:230)rligt omr(cid:229)de og emballeres i tłnder, der er forsynet med et advarselsm(cid:230)rke, indtil det bliver transporteret til et omr(cid:229)de uden for Lesbos, der er forudset til placering af giftigt og farligt affald. Det błr tillige understreges, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende olieproducerende virksomhed ligger midt i det beboede omr(cid:229)de i Skala Lutron uden overholdelse af de i loven fastsatte sikkerhedsafstande, og at der er fare for eksplosioner og udslip af giftige stoffer i tilf(cid:230)lde af en ulykke. fłlsomt land- og havłkosystem af uerstattelig łkologisk v(cid:230)rdi og Gera-bugten er hjemsted for et installationer til oplagring af flydende br(cid:230)ndstof, błr ikke placeres her. Da fłlgerne af den ulovlige nedgravning af affald har meget skadelig indflydelse p(cid:229) de vandfłrende lag og omr(cid:229)dets miljł i al almindelighed, bedes Kommissionen oplyse, om virksomheden »Mamidakis« ovenn(cid:230)vnte aktiviteter er i modstrid med F(cid:230)llesskabets retsakter p(cid:229) omr(cid:229)det, og om den vil indbringe sagen for Den Europ(cid:230)iske Unions Domstol? C 280 E/44 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Hvilke tvangsbłder vil den p(cid:229)l(cid:230)gge de ansvarlige gr(cid:230)ske myndigheder, der endnu ikke har efterkommet Domstolens dom vedrłrende manglende overholdelse af artikel 7 i direktiv 76/464/E(cid:216)F (1) om forurening, der for(cid:229)rsages af udledning af visse farlige stoffer i F(cid:230)llesskabets vandmiljł? (1) EFT L 129 af 18. 5. 1976, s. 23. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (31. januar 2000) Kommissionen havde ingen oplysninger om driftsforholdene p(cid:229) virksomheden »Mamidakis«(cid:146)s anl(cid:230)g i Geras-bugten p(cid:229) łen Lesbos. Efter det (cid:230)rede medlems forespłrgsel henvendte Kommissionen sig til de gr(cid:230)ske myndigheder og udbad sig nłjere oplysninger om denne virksomheds driftsforhold, og navnlig om oplagring af farligt affald fra dette anl(cid:230)g. Med hensyn til Domstolens afgłrelse af 11. juni 1998, der anerkendte at Gr(cid:230)kenland ikke havde opfyldt sine forpligtelser i henhold til artikel 7 i R(cid:229)dets direktiv 76/464/E(cid:216)F af 4. maj 1976 om forurening, der er for(cid:229)rsaget af udledning af visse farlige stoffer i F(cid:230)llesskabets vandmiljł, ved ikke at have fastlagt program- mer med kvalitetsm(cid:229)ls(cid:230)tninger for vand og ikke at have fastsat frister for deres iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse for at reducere vandforureningen af Vegoritis-słen og af dens tillłb, Soulos-floden og Pagasitikos-golfen med farlige stoffer fra direktivets liste II, havde Kommissionen sendt en (cid:229)bningsskrivelse baseret p(cid:229) EF-traktatens artikel 228 (tidl. artikel 171) til Gr(cid:230)kenland den 18. december 1998. De gr(cid:230)ske myndigheder svarede den 23. marts 1999 og den 16. september 1999 ved at forel(cid:230)gge Kommissionen en r(cid:230)kke foranstaltninger, der var truffet til gennemfłrelse af den ovenn(cid:230)vnte dom. De meddelte dokumenter undersłges i łjeblikket. Efter i łvrigt at have konstateret, at der i Gr(cid:230)kenland er en generel mangel p(cid:229) programmer med kvalitetsm(cid:229)ls(cid:230)tninger og fasts(cid:230)ttelse af frister for deres iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse for at mindske vandforureningen med farlige stoffer fra liste II i direktiv 76/464/E(cid:216)F, indbragte Kommissionen i łvrigt sagen for Domstolen den 11. november 1997. Domstolen har endnu ikke afsagt dom. (2000/C 280 E/043) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2420/99 af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen Om: Planen om at udstyre EU med en begr(cid:230)nset milit(cid:230)r struktur (16. december 1999) Under den tredje strategiske młder(cid:230)kke mellem Frankrig og Spanien, som afholdtes forleden, erkl(cid:230)rede begge lande, at de var enige om behovet for, at EU s(cid:229) hurtigt som muligt udstyres med en begr(cid:230)nset milit(cid:230)r struktur, s(cid:229) der kan reageres i situationer som Kosovo-krisen. Konkret kunne strukturen best(cid:229) i et politisk og milit(cid:230)rt udvalg p(cid:229) ambassadłrniveau og en generalstab, som skulle have til opgave at planl(cid:230)gge og lede milit(cid:230)re operationer. Mener Kommissionen, at den i overensstemmelse med den initiativret, der er tillagt den i traktaterne, kan tilslutte sig det fransk-spanske initiativ som et grundlag for en europ(cid:230)isk sikkerheds- og forsvarsidentitet, og i hvor hłj grad kan den tilslutte sig enigheden mellem de to lande? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (18. januar 2000) De fransk-spanske drłftelser fokuserede p(cid:229) spłrgsm(cid:229)l ang(cid:229)ende milit(cid:230)re og ikke-milit(cid:230)re aspekter af krisestyring, dvs. Petersberg-opgaverne. Som det (cid:230)rede medlem vil vide, var disse spłrgsm(cid:229)l genstand for en omfattende drłftelse i R(cid:229)det i perioden op til Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Helsinki


title: PREGUNTA ESCRITA E-2371/99 de Mihail Papayannakis (GUE/NGL) a la Comisión. Ayuda a Grecia tras las catástrofes naturales.

eurovoc_concepts:
EU financing
Greece
afforestation
environmental risk prevention
fire protection
flood
forest conservation
water pollution

text: C 303 E/54 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 miembros de la Comisi(cid:243)n, del presidente, los jueces, los abogados generales y el secretario del Tribunal de Justicia (1), cuya œltima modificaci(cid:243)n la constituye el Reglamento (CE, CECA, Euratom) no 2778/98, de 17 de diciembre de 1998, por el que se establece el rØgimen pecuniario del presidente y de los miembros de la Comisi(cid:243)n, del presidente, los jueces, los abogados generales y el secretario del Tribunal de Justicia, as(cid:237) como del presidente, los miembros y el secretario del Tribunal de Primera Instancia (2) (rØgimen retributivo de los miembros de las instituciones europeas), y al «Informe de la Comisi(cid:243)n al Consejo y al Parlamento Europeo sobre el rØgimen de retribuciones» (3). La pregunta referente a la retribuci(cid:243)n de los jueces del Tribunal de Justicia debe dirigirse a la Instituci(cid:243)n correspondiente. (1) DO 187 de 8. 8. 1967. (2) DO L 347 de 23. 12. 1998. (3) COM(1999) 650 final. (2000/C 303 E/048) PREGUNTA ESCRITA E-2371/99 de Mihail Papayannakis (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Ayuda a Grecia tras las catÆstrofes naturales Teniendo en cuenta: (cid:129) la reciente catÆstrofe natural (8 de noviembre de 1999) que afect(cid:243) particularmente al sur del Peloponeso, al `tica occidental y a la provincia de Magnesia, as(cid:237) como los daæos que produjo, (cid:129) que las arbitrariedades urban(cid:237)sticas, la carretera nacional Atenas-Corinto), las deficiencias y omisiones en la ejecuci(cid:243)n de las obras (por ejemplo, las modificaciones de las corrientes fluviales que constituyen una forma de ecosistema (por ejemplo, el r(cid:237)o Kifisos) y el gran incendio de 1998 que dej(cid:243) deforest(cid:243) el monte PentØlico han producido condiciones desfavorables para la evacuaci(cid:243)n de las aguas, 1. ¿cuÆntos proyectos para la prevenci(cid:243)n de las inundaciones ha financiado la Comisi(cid:243)n en Grecia? ¿Se han ejecutado? ¿CuÆndo? ¿De cuÆles se trata? ¿Se han utilizado los crØditos de que dispone la Comisi(cid:243)n en el marco de los diversos reglamentos comunitarios para efectuar repoblaciones forestales? ¿QuØ repobla- ciones en concreto? ¿Han presentado las autoridades competentes griegas, tal y como se lo pidi(cid:243) la Comisaria de Medio Ambiente tras una pregunta m(cid:237)a al respecto (E-0188/97) (1), los planes para mejorar la situaci(cid:243)n del Kifisos, que se desbord(cid:243) en 1997? 2. ¿Puede indicar asimismo la Comisi(cid:243)n si podr(cid:237)a facilitar un apoyo indirecto en la medida en que las autoridades regionales propusieran conceder ayudas para la ejecuci(cid:243)n de obras de infraestructura, de preferencia en aquellas regiones afectadas por las recientes inclemencias meteorol(cid:243)gicas? (1) DO C 217 de 17. 7. 1997, p. 122. Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de febrero de 2000) En el apartado de la prevenci(cid:243)n de inundaciones, la Comisi(cid:243)n ha cofinanciado toda una serie de medidas dentro de los distintos programas operativos regionales del segundo marco comunitario de apoyo (MCA) del per(cid:237)odo de 1994-1999. Desde septiembre de 1999, el Fondo de Cohesi(cid:243)n estÆ cofinanciando el proyecto de «Ordenaci(cid:243)n del torrente de Sarrantopotamos», que tiene asignada una ayuda de la Comunidad de 2,48 M€, lo que supone el 80 % del coste total. Cabe tambiØn reseæar que, en casi todos los proyectos de construcci(cid:243)n de sistemas de evacuaci(cid:243)n de aguas residuales aprobados, el Fondo de Cohesi(cid:243)n cofinancia sistemas de recogida de las aguas pluviales, contribuyendo de ese modo a la prevenci(cid:243)n de las inundaciones. En el sector forestal, el Fondo de Cohesi(cid:243)n ha cofinanciado el 85 % de tres proyectos cuyo coste total asciende a 14,21 M€. Las obras, que ya han sido realizadas, consistieron en trabajos tØcnicos y forestales destinados a proteger el suelo del monte de la erosi(cid:243)n, trabajos de repoblaci(cid:243)n forestal, trabajos de 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 303 E/55 construcci(cid:243)n de cortafuegos, dep(cid:243)sitos de agua y estaciones hidrÆulicas, y trabajos de prevenci(cid:243)n de incendios (pistas cortafuegos, puestos de lucha contra los incendios, puestos de observaci(cid:243)n, suministros y equipos, dep(cid:243)sitos de agua). El Fondo de Cohesi(cid:243)n financia tambiØn el 85 % del proyecto de «Protecci(cid:243)n del medio natural y forestal» griego, cuyo coste total es de 37 M€. Las medidas financiadas son medidas de prevenci(cid:243)n de los incendios (instalaci(cid:243)n de los equipos necesarios) y de construcci(cid:243)n, mejora y equipa- miento de los centros de lucha contra los incendios, as(cid:237) como la construcci(cid:243)n de 150 dep(cid:243)sitos de agua. Por otro lado, en virtud del Reglamento (CEE) no 2158/92 del Consejo, de 23 de julio de 1992, relativo a la protecci(cid:243)n de los bosques comunitarios contra los incendios (1), la Comisi(cid:243)n aport(cid:243) 19,85 M€ de ayuda (el 50 % del total) entre 1992 y 1999 a la financi(cid:243)n de 86 proyectos de silvicultura preventiva, de mejora de las infraestructuras de protecci(cid:243)n (pistas, cortafuegos, tomas de agua), y de vigilancia (construcci(cid:243)n de torres de vigilancia y formaci(cid:243)n de personal especializado). Igualmente, se cre(cid:243) un sistema de informaci(cid:243)n regionalizada que es un instrumento valioso de prevenci(cid:243)n y anÆlisis de las necesidades. Para repoblaciones forestales se asignaron al sector forestal 298,7 M€ de fondos pœblicos en virtud del segundo MCA y de las iniciativas comunitarias, de los que 224 millones han sido financiados por la Secci(cid:243)n de Orientaci(cid:243)n del Fondo Europeo de Orientaci(cid:243)n y Garant(cid:237)a Agr(cid:237)cola. PrÆcticamente la totalidad de estos fondos estÆ comprometida y gracias a ellos se estÆ realizando en todos los macizos griegos un gran nœmero de obras forestales de protecci(cid:243)n, repoblaci(cid:243)n forestal y desarrollo forestal. Como se puede ver por las cifras, el esfuerzo en favor del sector forestal griego es grande. En relaci(cid:243)n con los planes para mejorar la situaci(cid:243)n del Kifisos, la Comisi(cid:243)n ha pedido varias veces a las autoridades griegas informaci(cid:243)n sobre el problema de la contaminaci(cid:243)n del agua. Esta cuesti(cid:243)n se trat(cid:243), en particular, en la reuni(cid:243)n que la Comisi(cid:243)n mantuvo los d(cid:237)as 9 y 10 de diciembre de 1999 con dichas autoridades, que le comunicaron las medidas tomadas y los controles efectuados. La Comisi(cid:243)n no estaba informada de las modificaciones de los cursos de los r(cid:237)os, por lo que volverÆ a dirigirse a las citadas autoridades para solicitarles esclarecimientos al respecto. En principio, el Fondo Europeo de Desarrollo Regional podr(cid:237)a cofinanciar las obras subvencionables que se lleven a cabo en las zonas afectadas por las inundaciones, siempre y cuando las autoridades griegas lo soliciten. (1) DO L 217 de 31. 7. 1992. (2000/C 303 E/049) PREGUNTA ESCRITA E-2378/99 de Juan Izquierdo Collado (PSE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Seguridad en los autobuses El pasado d(cid:237)a 19 de septiembre, 29 personas perdieron la vida y 25 resultaron gravemente heridas como consecuencia de un accidente de autocar ocurrido en las cercan(cid:237)as de Zaragoza (Espaæa). En los œltimos aæos, han perdido la vida en Espaæa 398 personas, de las cuales 91 eran menores en edad escolar. A la luz de estas informaciones, ¿piensa la Comisi(cid:243)n adoptar alguna medida orientada a aumentar la seguridad del transporte en autobœs? ¿Considera la Comisi(cid:243)n oportuno endurecer las normas de inspecci(cid:243)n tØcnica de veh(cid:237)culos, limitaciones de velocidad, paradas en trayectos de larga duraci(cid:243)n, controles de alcoholemia, etc. ? ¿QuØ opina la Comisi(cid:243)n de la implantaci(cid:243)n de medidas tales como el cintur(cid:243)n de seguridad obligatorio o el airbag en los asientos de pasajeros? Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (27 de enero de 2000) La Comunidad ya ha tomado varias iniciativas legislativas a nivel europeo para aumentar la seguridad de los autobuses. Entre Østas cabe mencionar el Reglamento (CEE) no 3820/85 del Consejo, de 20 de diciembre de 1985, relativo a la armonizaci(cid:243)n de determinadas disposiciones en materia social en el sector de los transportes por carretera (1); el Reglamento (CEE) no 3821/85 del Consejo, de 20 de diciembre de 1985, relativo al aparato de control en el sector de los transportes por carretera (1); la Directiva 92/6/ CEE del Consejo, de 10 de febrero de 1992, relativa a la instalaci(cid:243)n y a la utilizaci(cid:243)n de dispositivos de


title: PREGUNTA ESCRITA E-2486/99 de Joachim Wuermeling (PPE-DE) y Maria Berger (PSE) a la Comisión. La ampliación hacia el Este. Günter Verheugen anuncia la creación de un instrumento de ayuda para las regiones fronterizas.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU financial instrument
EU initiative
co-financing
cross-border cooperation
external border of the EU
frontier region

text: C 330 E/12 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 ¿Es consciente la Comisi(cid:243)n de que tales solapamientos perjudican la informaci(cid:243)n en la prensa acerca 2. de los resultados de las sesiones plenarias del Parlamento, puesto que los periodistas no pueden estar en dos lugares al mismo tiempo? 3. ¿Comparte la Comisi(cid:243)n mi punto de vista de que una coordinaci(cid:243)n entre las Instituciones sobre los calendarios de reuniones de cada cual favorecer(cid:237)a la imagen de Europa en general y la del Parlamento Europeo en particular? Respuesta del Presidente Prodi en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de enero de 2000) Los comisarios intentan asegurarse de que tales reuniones no impidan su presencia en el Parlamento. Como todos los Comisarios, el Vicepresidente Kinnock es muy consciente de que durante las sesiones plenarias su primera obligaci(cid:243)n es contestar a cualquier pregunta parlamentaria sobre asuntos de su responsabilidad. La Comisi(cid:243)n conoce el calendario de reuniones y se esforzarÆ por evitar coincidencias indeseables. EstÆ completamente de acuerdo con Su Seæor(cid:237)a en que es importante que cada instituci(cid:243)n europea tenga en cuenta los calendarios de reuniones de las otras. (2000/C 330 E/011) PREGUNTA ESCRITA E-2486/99 de Joachim Wuermeling (PPE-DE) y Maria Berger (PSE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: La ampliaci(cid:243)n hacia el Este. G(cid:252)nter Verheugen anuncia la creaci(cid:243)n de un instrumento de ayuda para las regiones fronterizas En una entrevista de 8 de noviembre de 1999, publicada en la revista alemana Focus, el miembro de la comisi(cid:243)n, G(cid:252)nter Verheugen pidi(cid:243) que Østa cree un instrumento de ayuda para las regiones fronterizas con los pa(cid:237)ses de la Europa Central y del Este, con objeto de compensar los perjuicios que la ampliaci(cid:243)n hacia el Este pudiera originar en estas zonas, a las que afecta especialmente. ¿En quØ fase se encuentran en la Comisi(cid:243)n los trabajos para la creaci(cid:243)n de dicho instrumento de 1. ayuda? ¿Puede la Comisi(cid:243)n proporcionar mayor informaci(cid:243)n sobre la estructura, la vigencia y la amplitud 2. del instrumento de ayuda? ¿Se utilizarÆn para fomentar la ayuda a las regiones fronterizas, ademÆs de fondos de la UE, tambiØn 3. fondos nacionales? Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de enero de 2000) Durante el pr(cid:243)ximo periodo de programaci(cid:243)n 2000-2006, la iniciativa comunitaria interreg III prestarÆ particular atenci(cid:243)n a las actividades en favor de las regiones situadas en las fronteras exteriores de la Comunidad, en la perspectiva de su ampliaci(cid:243)n. En efecto, estÆ prevista la promoci(cid:243)n de estas regiones en virtud del Cap(cid:237)tulo A «Cooperaci(cid:243)n transfronteriza» de interreg, cuya dotaci(cid:243)n supondrÆ como m(cid:237)nimo el 50 % de la asignaci(cid:243)n total dedicada a esta iniciativa. En su propuesta de orientaciones para dicha iniciativa (1), la Comisi(cid:243)n ha fijado las condiciones para su aplicaci(cid:243)n. Esta propuesta es actualmente objeto de consulta en los Estados miembros y otras instituciones comunitarias. Una vez obtenido el dictamen del Parlamento, previsto para febrero de 2000, estas orientaciones serÆn adoptadas por la Comisi(cid:243)n con carÆcter definitivo y comunicadas a los Estados miembros. Al tØrmino de este procedimiento, los Estados miembros dispondrÆn de seis meses para presentar sus propuestas de programas. Como ocurre con todos los programas cofinanciados en el contexto de los Fondos Estructurales, la ayuda comunitaria con cargo a interreg deberÆ contar con una contrapartida nacional. (1) COM(1999) 479 final


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2411/99 från Cristina Gutiérrez Cortines (PPE-DE) till kommissionen. ERUF ‐ regionen Murcia.

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Region of Murcia
aid recipient
distribution of aid
employment aid
financial control
management
modernisation aid

text: C 225 E/128 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 januari 2000) Det st(cid:246)d som beviljats inom ramen f(cid:246)r programmet Spanien(cid:141)Marocko under gemenskapsinitiativet Inter- reg f(cid:246)r perioden 1994-1999 uppg(cid:229)r till 104,1 miljoner euro. St(cid:246)df(cid:246)rdelningen per delprogram ser ut p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: St(cid:246)d till den sociala och ekonomiska utvecklingen Kulturarv och milj(cid:246) F(cid:246)rb(cid:228)ttring av gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande kommunikationer F(cid:246)rvaltning och (cid:246)vervakning (miljoner euro) 38,78 10,85 54,40 0,07 Projekten leds av f(cid:246)ljande organ: Administraci(cid:243)n Central; Junta de Andaluc(cid:237)a; Ayuntamiento de CÆdiz; Ayuntamiento de MÆlaga; Ciudad Aut(cid:243)noma de Ceuta; Ciudad Aut(cid:243)noma de Melilla; Mancomunidad de Municipios del Bajo Guadalquivir; Diputaci(cid:243)n Provincial de MÆlaga; Diputaci(cid:243)n Provincial de CÆdiz; Red ElØctrica; Telef(cid:243)nica; Autoridad Portuaria de la Bah(cid:237)a de CÆdiz; Autoridad Portuaria de la Bah(cid:237)a de Algeciras; Autoridad Portuaria de Ceuta y Autoridad Portuaria de Melilla. En n(cid:228)rmare beskrivning av de projekt som delfinansieras genom dessa fyra delprogram samt de slutliga mottagarna och beloppen som de beviljats kan erh(cid:229)llas fr(cid:229)n (cid:246)vervakningskommittØns ledning, i detta fall Spaniens ekonomi- och finansministerium. (2000/C 225 E/138) SKRIFTLIG FR¯GA E-2411/99 fr(cid:229)n Cristina GutiØrrez Cortines (PPE-DE) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: ERUF (cid:129) regionen Murcia Genom beslut C(94)2587 godk(cid:228)nde kommissionen en allm(cid:228)n subvention f(cid:246)r att modernisera produktions- och aff(cid:228)rsstrukturen i f(cid:246)retagen i regionen Murcia, (cid:246)ka niv(cid:229)n p(cid:229) humanresurserna och p(cid:229) detta s(cid:228)tt fr(cid:228)mja skapandet av varaktiga arbetstillf(cid:228)llen. 1. Kan kommissionen tillhandah(cid:229)lla en detaljerad redog(cid:246)relse f(cid:246)r det st(cid:246)d och de (cid:229)tg(cid:228)rder som beviljats fram till dags datum inom ramen f(cid:246)r detta beslut? 2. Kan kommissionen tillhandah(cid:229)lla en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver mottagarna av detta st(cid:246)d? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 januari 2000) Det sammanlagda st(cid:246)d som tilldelades regionen Murcia genom beslut C(94)2587, fr(cid:229)n Europeiska regionala utvecklingsfonden, f(cid:246)r den innevarande programperioden 1994-1999 uppg(cid:229)r till 76,16 miljoner euro. Per den 31 december 1998 hade det organ som f(cid:246)rvaltar st(cid:246)det ((cid:148)Instituto de Fomento de la Region de Murcia(cid:148)) beviljat st(cid:246)d till 4 434 f(cid:246)retag inom regionen till ett totalbelopp p(cid:229) 62,02 miljoner euro. 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/129 F(cid:246)rdelningen av st(cid:246)det per (cid:229)tg(cid:228)rd (cid:228)r f(cid:246)ljande: St(cid:246)d till finansiering av sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag (SMF) St(cid:246)d (Forskning och utveckling) (FoU) Internationalisering av regionens produkter Unders(cid:246)kningar f(cid:246)r att (cid:246)ka f(cid:246)r(cid:228)dlingsv(cid:228)rdet hos regionens produkter F(cid:246)rb(cid:228)ttring av f(cid:246)retagens konkurrenskraft Sammanslutningar f(cid:246)r lokala s(cid:228)ljfr(cid:228)mjande (cid:229)tg(cid:228)rder Antal f(cid:246)retag 2 192 136 1 172 136 77 1 En detaljerad f(cid:246)rteckning (cid:246)ver st(cid:246)dmottagarna kommer att skickas till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets sekretariat. (2000/C 225 E/139) SKRIFTLIG FR¯GA E-2413/99 fr(cid:229)n Ewa Hedkvist Petersen (PSE) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Konkurrensnackdelar och regionalpolitiska st(cid:246)d i Sverige I norra Sverige och Finland (cid:228)r det l(cid:229)g befolkningst(cid:228)thet. I den norra delen av Sverige bor det cirka 3,4 inv(cid:229)nare per kvadratkilometer. F(cid:246)retag som verkar h(cid:228)r i glest befolkade regioner och p(cid:229) exportmarknaden m(cid:229)ste transportera sina produkter l(cid:229)ngt, betydligt l(cid:228)ngre (cid:228)n f(cid:246)retag som (cid:228)r lokaliserade n(cid:228)ra stora befolkningskoncentrationer och marknader i storstadsomr(cid:229)den. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r de regionalpolitiska st(cid:246)den, som neds(cid:228)ttning av sociala avgifter och transportst(cid:246)d, viktiga konkurrensutj(cid:228)mnande faktorer f(cid:246)r dessa glesbygdsf(cid:246)retag. Sverige och kommissionen f(cid:246)rhandlar just nu om villkoren f(cid:246)r regionalpolitiskt st(cid:246)d i Sverige. Varf(cid:246)r vill inte kommissionen medverka till att dessa st(cid:246)d kan anv(cid:228)ndas i Sverige s(cid:229) att konkurrensneutralitet uppn(cid:229)s? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 januari 2000) Kommissionen (cid:228)r medveten om att omr(cid:229)den med l(cid:229)g befolkningst(cid:228)thet, till exempel norra Sverige, har s(cid:228)rskilda problem. Visst har f(cid:246)retag i s(cid:229)dana glesbygdsomr(cid:229)den s(cid:228)rskilda sv(cid:229)righeter p(cid:229) grund av de l(cid:229)nga avst(cid:229)nden till deras marknader. D(cid:228)rf(cid:246)r beslutade kommissionen 1994, inf(cid:246)r Sveriges och Finlands anslut- ning, att anta specialbest(cid:228)mmelser till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r omr(cid:229)den med l(cid:229)g befolkningst(cid:228)thet (1). Specialbest(cid:228)m- melserna konsoliderades och utvidgades ytterligare genom riktlinjerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d f(cid:246)r regionala (cid:228)ndam(cid:229)l (2). Riktlinjerna inneh(cid:229)ller flera best(cid:228)mmelser som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r medlemsstaterna att, om de s(cid:229) (cid:246)nskar, ta med glesbygdsomr(cid:229)den i kartorna (cid:246)ver st(cid:246)dber(cid:228)ttigade omr(cid:229)den enligt artikel 87. 3 c i EG-f(cid:246)rdraget. Enligt riktlinjerna f(cid:229)r kommissionen ocks(cid:229) godk(cid:228)nna h(cid:246)gre st(cid:246)dniv(cid:229)er f(cid:246)r stora f(cid:246)retag i glesbygdsomr(cid:229)den. Slutligen f(cid:229)r medlemsstaterna ge transportst(cid:246)d f(cid:246)r att kompensera f(cid:246)r de merkostnader f(cid:246)r transporter som f(cid:246)retag i glesbygdsomr(cid:229)den har. Samtidigt f(cid:246)reskrivs i riktlinjerna att transportst(cid:246)d f(cid:229)r anv(cid:228)ndas enbart f(cid:246)r att kompensera f(cid:246)r merkostnader f(cid:246)r varutransport och att (cid:246)verkompensation aldrig f(cid:229)r ske. Den 26 oktober 1999 godk(cid:228)nde kommissionen en transportst(cid:246)dsordning f(cid:246)r norra Sverige, enligt vilken Sverige kommer att ge direkt ers(cid:228)ttning till f(cid:246)retag d(cid:228)r f(cid:246)r deras merkostnader f(cid:246)r varutransporter. Detta borde g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r f(cid:246)retag i norra Sverige att konkurrera p(cid:229) likv(cid:228)rdiga villkor


title: 2000/34/CE: Decisión de la Comisión, de 16 de diciembre de 1999, por la que se concede una contribución financiera comunitaria destinada a cubrir los gastos realizados por Portugal con el fin de luchar contra organismos nocivos para los vegetales o los productos vegetales [notificada con el número C(1999) 4516] (El texto en lengua portuguesa es el único auténtico)

eurovoc_concepts:
EU aid
Portugal
crop production
financial aid
parasitology
plant health treatment

text: L 12/26 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 1. 2000 COMISIÓN DECISIÓN DE LA COMISIÓN de 16 de diciembre de 1999 por la que se concede una contribución financiera comunitaria destinada a cubrir los gastos realizados por Portugal con el fin de luchar contra organismos nocivos para los vegetales o los productos vegetales [notificada con el número C(1999) 4516] (El texto en lengua portuguesa es el único auténtico) (2000/34/CE) LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Directiva 77/93/CEE del Consejo, de 21 de diciembre de 1976, relativa a las medidas de protección contra la intro- ducción en la Comunidad de organismos nocivos para los vegetales o los productos vegetales y contra su propagación en el interior de la Comunidad (1), cuya última modificación la constituye la Directiva 1999/53/CE de la Comisión (2), y, en particular, su artículo 19 quater, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) (4) En virtud de la Directiva 77/93/CEE, puede concederse a los Estados miembros una contribución destinada a cubrir los gastos directamente relacionados con las medidas de carácter necesario que hayan adoptado o proyectado para luchar contra los organismos nocivos procedentes de terceros países u otras partes de la Comunidad, con el fin de erradicarlos o, al menos, frenar su propagación. Portugal ha solicitado que se le asigne este tipo de contribución financiera de la Comunidad, motivo por el que ha facilitado un programa de medidas de erradica- ción del organismo Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. , agente causante de la podredumbre parda de la patata, que se introdujo en Portugal en 1995. El programa especifica los objetivos que deben alcanzarse, así como las medidas llevadas a cabo y su duración y coste, para que la Comunidad pueda contri- buir a su financiación. La contribución financiera de la Comunidad puede cubrir hasta un 50 % de los gastos subvencionables. Los gastos realizados por Portugal durante los años 1996 y 1997 se derivan directamente de la destrucción de patatas infectadas, la desinfección de las máquinas y locales, el control de las malas hierbas en la zona infec- (1) DO L 26 de 31. 1. 1977, p. 20. (2) DO L 142 de 5. 6. 1999, p. 29. (5) (6) (7) (8) tada, las inspecciones fitosanitarias y las operaciones de toma de muestras y análisis de patatas. La información técnica suministrada por Portugal ha permitido al Comité fitosanitario permanente realizar un análisis preciso y completo de la situación. La región de Madeira es beneficiaria de una contribución financiera comunitaria específica para la aplicación de un programa de erradicación y control de los orga- nismos nocivos para los vegetales y los productos vege- tales distintos de Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. La contribución contemplada en el artículo 2 no descarta otra posible contribución para cuantas medidas de carácter necesario se adopten o proyecten para la consecución del objetivo de erradicación o control de los organismos nocivos en cuestión; tal contribución sería el objetivo de una Decisión posterior. La presente Decisión se adopta sin perjuicio de los resul- tados de las comprobaciones efectuadas por la Comisión de conformidad con el artículo 19 quinquies de la Direc- tiva 77/93/CEE con objeto de averiguar si la introduc- ción del organismo nocivo en cuestión ha sido provo- cada por deficiencias en los exámenes o las inspecciones, ni de las consecuencias de semejantes comprobaciones. (9) Las medidas previstas en la presente Decisión se ajustan al dictamen del Comité fitosanitario permanente, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: Artículo 1 Queda aprobada la asignación de una contribución comunitaria destinada a cubrir los gastos realizados por Portugal para luchar contra el organismo Ralstonia solanacearum que estén directamente relacionados con las medidas de carácter nece- sario que se especifican en el apartado 2 del artículo 19 quater de la Directiva 77/93/CEE. 18. 1. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 12/27 Artículo 2 El importe máximo de la contribución financiera comunitaria ascenderá a 137 819 euros. Artículo 3 1. Dependiendo de los resultados de las comprobaciones efectuadas por la Comisión en virtud del apartado 1 artículo 19 quinquies de la Directiva 77/93/CEE, la contribución financiera de la Comunidad sólo se abonará cuando se hayan presentado a la Comisión pruebas de las medidas adoptadas, en forma de documentos sobre la presencia y la erradicación de Ralstonia solanacearum. 2. La documentación a que alude el apartado 1 incluirá: a) un informe de erradicación para cada una de las explota- ciones en las que se hayan destruido vegetales y productos informe deberá contener información sobre: vegetales. El — la ubicación y la dirección de la explotación, — las fechas en la que se sospechó y confirmó la presencia de Ralstonia solanacearum, — la cantidad de vegetales y productos vegetales destruidos, — el método de destrucción y desinfección, — la cantidad de muestras tomadas para su posterior examen y realización de pruebas de detección de la presencia de Ralstonia solanacearum, — el método de análisis, — los resultados de los exámenes y/o los análisis, — el presunto origen del foco en Portugal; b) un informe de seguimiento sobre la presencia de Ralstonia solanacearum y sobre el alcance de la contaminación por ese organismo, con datos pormenorizados sobre las inspec- ciones y las pruebas realizadas consiguientemente; c) un informe financiero con la lista de los beneficarios y sus direcciones y los importes abonados (excluidos el impuesto sobre el valor añadido y otros impuestos). Artículo 4 El destinatario de la presente Decisión será la República Portuguesa. Hecho en Bruselas, el 16 de diciembre de 1999. Por la Comisión David BYRNE Miembro de la Comisión