title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2444/99 från John Cushnahan (PPE-DE) till kommissionen. System för förtidspension.

eurovoc_concepts:
Ireland
common agricultural policy
early retirement
euro
pension scheme
regulation (EU)

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/165 Svar (31 januari 2000) En utv(cid:228)rderingsrapport om den humanit(cid:228)ra situationen i norra Irak fr(cid:229)n juni 1999, p(cid:229) uppdrag av och finansierad av Europeiska kommissionen, ger en (cid:246)verblick (cid:246)ver den humanit(cid:228)ra situationen i kurdkontrol- lerade omr(cid:229)den i norra Irak. Det framg(cid:229)r tydligt av rapporten att det finns (cid:229)tskilliga n(cid:246)dv(cid:228)ndiga och angel(cid:228)gna grundl(cid:228)ggande humanit(cid:228)ra behov som m(cid:229)ste uppfyllas, till exempel minr(cid:246)jning, undern(cid:228)ring och (cid:229)terst(cid:228)llande av vattenanl(cid:228)ggningar. Dessa n(cid:246)dv(cid:228)ndiga verksamheter m(cid:229)ste ut(cid:246)kas med unders(cid:246)kning och utv(cid:228)rdering av kemiska och andra massf(cid:246)rst(cid:246)relsevapens verkningar p(cid:229) de allm(cid:228)nna levnadsvillkoren i norra Irak. Genomf(cid:246)randet av (cid:148)olja mot mat(cid:148)-programmet beh(cid:246)ver p(cid:229)skyndas och anpassas och detta kr(cid:228)ver fullst(cid:228)ndigt samarbete fr(cid:229)n den irakiska regeringen. Ett effektivt genomf(cid:246)rande av humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd skulle ocks(cid:229) underl(cid:228)ttas genom en f(cid:246)rb(cid:228)ttring av den politiska situationen i norra Irak. De normaliserings(cid:229)tg(cid:228)rder som de b(cid:229)da viktigaste kurdiska partierna enades om nyligen (cid:228)r viktiga i detta sammanhang. R(cid:229)det kommer att med bist(cid:229)nd av generalsekreteraren/den h(cid:246)ge f(cid:246)retr(cid:228)daren f(cid:246)r GUSP forts(cid:228)tta att noggrant (cid:246)vervaka situationen i Irak, (cid:228)ven de norra provinserna, och bidra till att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att Europeiska unionen p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt reagerar p(cid:229) det irakiska folkets behov n(cid:228)r omst(cid:228)ndigheterna till(cid:229)ter detta. (2000/C 219 E/209) SKRIFTLIG FR¯GA E-2444/99 fr(cid:229)n John Cushnahan (PPE-DE) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: System f(cid:246)r f(cid:246)rtidspension Har kommissionen tagit n(cid:229)got beslut om n(cid:228)r jordbrukare skall betalas kompensation p(cid:229) grund av den reducering med 5,055 % i systemet f(cid:246)r f(cid:246)rtidspension som uppkom av introduktionen av euron i januari 1999 f(cid:246)r de personer som gick med i systemet f(cid:246)re 1998? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Franz Fischler (21 december 1999) Kommissionen h(cid:228)nvisar ledamoten till svar p(cid:229) skriftlig fr(cid:229)ga E-2170/99 fr(cid:229)n John McCartin (1). (1) Se sida 110. (2000/C 219 E/210) SKRIFTLIG FR¯GA P-2448/99 fr(cid:229)n Ilkka Suominen (PPE-DE) till r(cid:229)det (13 december 1999) ˜mne: Gemenskapsprogrammet Ungdom f(cid:246)r Europa och framtiden f(cid:246)r r(cid:229)dskonstellationen r(cid:229)det (ung- domsfr(cid:229)gor) Ett av de viktigaste m(cid:229)len Finland haft under sitt ordf(cid:246)randeskap har varit att genomf(cid:246)ra gemenskapspro- grammet Ungdom f(cid:246)r Europa. Nu har det emellertid visat sig att f(cid:246)rverkligandet av det program som var avsett att ig(cid:229)ngs(cid:228)ttas fr(cid:229)n och med b(cid:246)rjan av n(cid:228)sta (cid:229)r kan komma att bli uppskjutet p(cid:229) grund av att vissa medlemsl(cid:228)nder ingripit i programmets budget. EU-r(cid:229)dets generalsekreterare har i sin rapport f(cid:246)reslagit att s(cid:229)dana r(cid:229)dskonstellationer som inte samman- kommer med regelbundna mellanrum, s(cid:229)som r(cid:229)det (ungdomsfr(cid:229)gor), skulle avskaffas. Ministerr(cid:229)det (ung- domsfr(cid:229)gor) har f(cid:229)tt till st(cid:229)nd betydande program som i p(cid:229)taglig grad (cid:246)kat ungdomens r(cid:246)rlighet i Europa och detta har p(cid:229) ett konkret s(cid:228)tt skapat en situation d(cid:228)r unionens agenda utg(cid:229)r fr(cid:229)n medborgarna


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-2464/99 di Dominique Souchet (UEN) alla Commissione. Reti da posta derivanti.

eurovoc_concepts:
aid for restructuring
fishing net
fishing regulations
fishing vessel
sea fish

text: C 219 E/170 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 un viaggio attraverso due o piø Stati membri. Di norma le autorizzazioni preliminari degli Stati membri in questione devono figurare sulla carta europea d(cid:146)arma da fuoco. In deroga a tale norma, i cacciatori, per le armi da fuoco classificate, in conformit(cid:224) all(cid:146)allegato I della direttiva, nelle categorie C e D, nonchØ i tiratori sportivi, per le armi da fuoco classificate nelle categorie B, C e D, possono detenere senza autorizzazione preventiva una o piø di tali armi durante un viaggio effettuato attraverso due o piø Stati membri per praticare le loro attivit(cid:224), purchØ siano in possesso della carta europea d(cid:146)arma da fuoco su cui figura l(cid:146)indicazione di detta o dette armi e purchØ siano in grado di dimostrare le ragioni del viaggio, in particolare presentando un invito. La Commissione ricorda che la carta europea delle armi da fuoco persegue un obiettivo diverso da quello dei documenti rilasciati dalle autorit(cid:224) nazionali degli Stati membri concernenti l(cid:146)utilizzazione delle armi da fuoco, in particolare delle armi da caccia menzionate dall(cid:146)onorevole parlamentare. Infatti, l(cid:146)obiettivo della carta europea delle armi da fuoco Ł di facilitare gli spostamenti tra due o piø Stati membri dei cittadini comunitari che sono in possesso di armi da fuoco. I documenti nazionali richiesti dagli Stati membri riguardano la detenzione e soprattutto l(cid:146)utilizzazione di tali armi nei singoli Stati membri per i cittadini in questione che praticano le loro attivit(cid:224) sul territorio di uno Stato membro. Nel quadro delle recenti consultazioni avviate dalla Commissione, sia con le autorit(cid:224) degli Stati membri che con gli ambienti interessati, e nell(cid:146)ottica della relazione che la Commissione indirizzer(cid:224) al Parlamento e al Consiglio nel corso dell(cid:146)anno 2000, si ritiene che la carta europea delle armi da fuoco costituisca un elemento fondamentale del dispositivo attuato dalla direttiva 91/477/CEE, che Ł stato accolto favorevol- mente dall(cid:146)insieme degli ambienti interessati, in particolare perchØ facilita gli spostamenti intracomunitari dei cacciatori e dei tiratori sportivi. La suddetta relazione sar(cid:224) dedicata in parte al funzionamento della carta europea delle armi da fuoco. (1) GU L 256 del 13. 9. 1991. (2000/C 219 E/217) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2464/99 di Dominique Souchet (UEN) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Reti da posta derivanti L(cid:146)Unione europea ha deciso di vietare l(cid:146)uso di reti da posta derivanti per la pesca dei tonnidi nell(cid:146)Atlantico e nel Mediterraneo a partire dal 31 dicembre 2001. In questo quadro regolamentare l(cid:146)Unione europea ha previsto aiuti finanziari onde consentire un adattamento dei pescherecci ad altre tecniche di pesca. Tuttavia, da una serie di studi effettuati dai professionisti del mare risulta che le navi armate per la pesca del tonno mediante reti da posta derivanti sono difficilmente adattabili ad altre tecniche di pesca. I pescatori sono quindi costretti a prevedere la costruzione di nuovi pescherecci piø adatti all(cid:146)evoluzione regolamentare del loro mestiere. Nel caso specifico pu(cid:242) la Commissione prevedere per la costruzione di navi adeguate, un totale specifico di kilowatts per le navi interessate a titolo eccezionale e, ovviamente, complementare e addizionale rispetto al programma classico di costruzione delle navi da pesca? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (5 gennaio 2000) Il 22 novembre 1999 il Consiglio «Pesca» ha raggiunto un accordo in merito al regolamento che definisce modalit(cid:224) e condizioni delle azioni strutturali nel settore della pesca, nel quale vengono fissate, in particolare, le condizioni alle quali uno Stato membro pu(cid:242) procedere al rinnovo e all(cid:146)ammodernamento della propria flotta, con o senza aiuti pubblici


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2414/99 från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen. Olaglig nedgrävning av giftigt avfall.

eurovoc_concepts:
Greece
hazardous waste
infringement of EU law
oil industry
underground storage of waste
water pollution

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/43 (2000/C 280 E/041) SKRIFTLIG FR¯GA E-2407/99 fr(cid:229)n John McCartin (PPE-DE) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Esperanto Har kommissionen genomf(cid:246)rt n(cid:229)gon unders(cid:246)kning om bruket av esperanto i Europeiska unionen? Har den intrycket av att esperanto skulle kunna utg(cid:246)ra en medel f(cid:246)r att skapa sammanh(cid:229)llning mellan nuvarande och framtida nationer i Europeiska unionen? Ing(cid:229)r esperanto i n(cid:229)got av EU:s p(cid:229)g(cid:229)ende spr(cid:229)kprojekt? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 februari 2000) Respekten f(cid:246)r den kulturella och spr(cid:229)kliga m(cid:229)ngfalden (cid:228)r av avg(cid:246)rande betydelse f(cid:246)r uppbyggnaden av unionen. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r fr(cid:228)mjandet av en b(cid:228)ttre k(cid:228)nnedom och f(cid:246)rst(cid:229)else f(cid:246)r andra europeiska medborgares kultur och spr(cid:229)k s(cid:228)rskilt viktigt. ˜ven i framtiden kommer spr(cid:229)ket att vara ett s(cid:228)tt att l(cid:228)ra k(cid:228)nna andra nationaliteter. Esperanto ing(cid:229)r inte i n(cid:229)got av gemenskapens program f(cid:246)r utbildning och yrkesutbildning. Syftet med dessa program (cid:228)r att fr(cid:228)mja den spr(cid:229)kliga m(cid:229)ngfalden och lika st(cid:228)llning f(cid:246)r alla unionens olika spr(cid:229)k. Undervisningen i, och anv(cid:228)ndningen av spr(cid:229)k b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r varieras s(cid:229) att varje medborgare f(cid:229)r ta del av den kulturella rikedom som den spr(cid:229)kliga m(cid:229)ngfalden i unionen utg(cid:246)r. (2000/C 280 E/042) SKRIFTLIG FR¯GA E-2414/99 fr(cid:229)n Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Olaglig nedgr(cid:228)vning av giftigt avfall Enligt klagom(cid:229)l fr(cid:229)n inv(cid:229)nare och andra samh(cid:228)llsrepresentanter i omr(cid:229)det runt Gera-bukten p(cid:229) (cid:246)n Lesbos bedrivs verksamheten vid f(cid:246)retaget Mamidakis anl(cid:228)ggningar i omr(cid:229)det Skala Loutron illegalt sedan tv(cid:229) (cid:229)r, efter ett beslut i h(cid:246)gsta f(cid:246)rvaltningsdomstolen den 10 november 1997. Nyligen uppm(cid:228)rksammades (cid:228)ven fr(cid:229)gan om att avfall fr(cid:229)n f(cid:246)retaget Mamidakis br(cid:228)nsletankar olagligen gr(cid:228)vs ner. Enligt det gemensamma ministerbeslutet 72751/3064/84 (cid:228)r detta avfall b(cid:229)de giftigt och farligt. Sedan en rad (cid:229)r gr(cid:228)vs avfall fr(cid:229)n reng(cid:246)ring av br(cid:228)nsletankarna vid f(cid:246)retaget Mamidakis anl(cid:228)ggningar i omr(cid:229)det Skala Loutron illegalt ned i ett cirka fem meter djupt dike, trots att avfallet enligt milj(cid:246)- konsekvensstudien skall f(cid:246)rvaras i tunnor m(cid:228)rkta med (cid:148)farligt avfall(cid:148) och samlas p(cid:229) en s(cid:228)rskild (cid:246)vert(cid:228)ckt plats, i v(cid:228)ntan p(cid:229) att transporteras till en uppsamlingsplats utanf(cid:246)r Lesbos, avsedd f(cid:246)r giftigt och farligt avfall. Det b(cid:246)r vidare noteras att detta oljebolags anl(cid:228)ggningar helt och h(cid:229)llet (cid:228)r bel(cid:228)gna inom t(cid:228)torten Skala Loutron utan att man respekterar de s(cid:228)kerhetsavst(cid:229)nd som anges i lagen, och detta medf(cid:246)r risk f(cid:246)r utsl(cid:228)pp av giftiga (cid:228)mnen om en olycka intr(cid:228)ffar. Mot bakgrund av att Gera-bukten (cid:228)r ett k(cid:228)nsligt land- och havsekosystem med stort ekologiskt v(cid:228)rde, n(cid:229)got som (cid:228)r helt of(cid:246)renligt med en anl(cid:228)ggning d(cid:228)r man f(cid:246)rvarar br(cid:228)nnbara v(cid:228)tskor, och att f(cid:246)ljderna av att man illegalt gr(cid:228)ver ned avfall p(cid:229) grundvattenniv(cid:229) (cid:228)r k(cid:228)nnbara, (cid:228)ven mer allm(cid:228)nt f(cid:246)r milj(cid:246)n i omr(cid:229)det, anser kommissionen att ovann(cid:228)mnda handlande fr(cid:229)n f(cid:246)retaget Mamidakis sida (cid:228)r ett brott mot gemen- skapslagstiftningen som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att inleda f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r att v(cid:228)cka talan vid EG-domstolen? C 280 E/44 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 Vilka ekonomiska sanktioner har kommissionen f(cid:246)r avsikt att (cid:229)l(cid:228)gga de grekiska myndigheter som (cid:228)nnu inte har r(cid:228)ttat sig efter domstolens beslut vad g(cid:228)ller att beakta artikel 7 i direktiv 76/464/EEG (1) om f(cid:246)rorening genom utsl(cid:228)pp av vissa farliga (cid:228)mnen i gemenskapens vattenmilj(cid:246)? (1) EGT L 129, 18. 5. 1976, s. 23. Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (31 januari 2000) Kommissionen hade inga uppgifter om driftsf(cid:246)rh(cid:229)llandena vid f(cid:246)retaget Mamidakis anl(cid:228)ggning i omr(cid:229)det runt Gerabukten p(cid:229) (cid:246)n Lesbos. Efter ledamotens fr(cid:229)ga kommer kommissionen att v(cid:228)nda sig till de grekiska myndigheterna och be om detaljerade uppgifter om hur driften sk(cid:246)ts vid detta f(cid:246)retag och hur farligt avfall fr(cid:229)n anl(cid:228)ggningen f(cid:246)rvaras. N(cid:228)r det g(cid:228)ller EG-domstolens dom fr(cid:229)n den 11 juni 1998, d(cid:228)r det fastst(cid:228)lls att Grekland inte uppfyllt sina f(cid:246)rpliktelser enligt artikel 7 i r(cid:229)dets direktiv 76/464/EEG av den 4 maj 1976 om f(cid:246)rorening genom utsl(cid:228)pp av vissa farliga (cid:228)mnen i gemenskapens vattenmilj(cid:246), i och med att Grekland underl(cid:229)tit att inr(cid:228)tta program som omfattar kvalitetsm(cid:229)l och fastst(cid:228)llda tidsgr(cid:228)nser f(cid:246)r genomf(cid:246)rande, f(cid:246)r att minska utsl(cid:228)ppen i sj(cid:246)n Vegoritis och dess tillfl(cid:246)de i floden Soulos och Pagasitikosviken av de farliga (cid:228)mnen som anges i f(cid:246)rteckning II i direktivet. Den 18 december s(cid:228)nde kommissionen en formell underr(cid:228)ttelse till Grekland p(cid:229) grundval av artikel 228 (tidigare artikel 171) i EG-f(cid:246)rdraget. De grekiska myndigheterna svarade den 23 mars 1999 och den 16 september 1999 och anm(cid:228)lde d(cid:229) ett antal (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r att f(cid:246)lja n(cid:228)mnda dom. De relevanta dokumenten h(cid:229)ller nu p(cid:229) att granskas. Kommissionen har dessutom, efter att ha konstaterat allm(cid:228)nna brister i Grekland n(cid:228)r det g(cid:228)ller att inr(cid:228)ttandet av program med kvalitetsm(cid:229)l och fastst(cid:228)llda tidgr(cid:228)nser f(cid:246)r genomf(cid:246)rande, f(cid:246)r att minska utsl(cid:228)pp i vatten av de (cid:228)mnen som anges i f(cid:246)rteckning II i direktiv 76/464/EEG. Den 11 november 1997 f(cid:246)rde d(cid:228)rf(cid:246)r kommissionen (cid:228)rendet till EG-domstolen. EG-domstolen har (cid:228)nnu inte avkunnat n(cid:229)gon dom. (2000/C 280 E/043) SKRIFTLIG FR¯GA E-2420/99 fr(cid:229)n Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: En begr(cid:228)nsad f(cid:246)rsvarsstruktur f(cid:246)r EU (16 december 1999) Under de tredje rundan i strategidiskussionerna mellan Spanien och Frankrike har b(cid:228)gge l(cid:228)nderna uttalat att de vill att EU s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt skall f(cid:229) en begr(cid:228)nsad f(cid:246)rsvarsstruktur f(cid:246)r att kunna agera vid uppblossande kriser s(cid:229)som Kosovokrisen. En s(cid:229)dan struktur skulle kunna best(cid:229) av en politisk s(cid:228)kerhetskommittØ p(cid:229) ambassad(cid:246)rsniv(cid:229), en generalstab och ett h(cid:246)gkvarter vilka skulle ha till uppgift att planera och genomf(cid:246)ra milit(cid:228)ra insatser. Hur ser kommissionen med h(cid:228)nsyn till sin f(cid:246)rdragsenliga initiativr(cid:228)tt p(cid:229) Frankrikes och Spaniens st(cid:229)nd- punkt betr(cid:228)ffande en mindre k(cid:228)rnstruktur som skulle ligga till grund f(cid:246)r en europeisk s(cid:228)kerhets- och f(cid:246)rsvarsidentitet? Kan kommissionen st(cid:228)lla sig bakom deras st(cid:229)ndpunkt? Svar fr(cid:229)n Christopher Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (18 januari 2000) De fransk-spanska samtalen r(cid:246)rde i huvudsak milit(cid:228)ra och icke-milit(cid:228)ra aspekter av krishantering, dvs. Petersberg-uppgifterna. Som parlamentsledamoten s(cid:228)kert k(cid:228)nner till diskuterades dessa fr(cid:229)gor utt(cid:246)mmande i r(cid:229)det under den period som f(cid:246)regick Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i Helsingfors


title: Directiva 1999/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1999 privind cerințele minime pentru îmbunătățirea protecției sănătății și securității lucrătorilor expuși unui potențial risc în medii explozive [a cincisprezecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE]

eurovoc_concepts:
environmental risk prevention
explosive
mining extraction
occupational health
safety standard

formats: pdf print xhtml

text: 05/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 173 31999L0092 L 23/57 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 28. 1. 2000 DIRECTIVA 1999/92/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN Ș(cid:13) I A CONSILIULUI din 16 decembrie 1999 privind cerințele minime pentru îmbunătățirea protecției sănătății ș(cid:13)i securității lucrătorilor expuș(cid:13)i unui potențial risc în medii explozive [a cincisprezecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] PARLAMENTUL EUROPEAN Ș(cid:13) I CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene ș(cid:13)i, în special, articolul 137 al acestuia, având în vedere propunerea Comisiei (1), înaintată după consultarea cu Comitetul consultativ pentru securitate, igienă ș(cid:13)i protecția sănătății la locul de muncă ș(cid:13)i cu organul permanent pen- tru securitate ș(cid:13)i sănătate în industria minieră ș(cid:13)i alte industrii extractive, având în vedere avizul Comitetului Economic ș(cid:13)i Social (2), după consultarea Comitetului Regiunilor, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat, având în vedere proiectul comun aprobat de comitetul de conci- liere la 21 octombrie 1999 (3), întrucât: articolul 137 din tratat prevede că, prin intermediul directivelor, Consiliul poate adopta cerințe minime pentru a încuraja îmbunătățiri, în special în mediul de lucru, pen- tru a garanta un nivel mai bun de protecție a sănătății ș(cid:13)i securității lucrătorilor; în conformitate cu termenii articolului menționat, aceste directive trebuie să evite impunerea unor constrângeri administrative, financiare ș(cid:13)i legale care ar îngreuna consti- tuirea ș(cid:13)i dezvoltarea întreprinderilor mici ș(cid:13)i mijlocii; îmbunătățirea securității, igienei ș(cid:13)i sănătății la locul de muncă este un obiectiv care nu ar trebui să fie subordonat considerațiilor pur economice; concordanța cu cerințele minime pentru îmbunătățirea securității ș(cid:13)i protecției sănătății lucrătorilor aflați în poten- țial pericol în medii explozive este esențială dacă se urmă- reș(cid:13)te asigurarea securității ș(cid:13)i protecției sănătății lucrători- lor; prezenta directivă este o directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind introducerea de (1) (2) (3) (4) (5) (1) JO C 332, 9. 12. 1995, p. 10 ș(cid:13)i JO C 184, 17. 6. 1997, p. 1. JO C 153, 28. 5. 1996, p. 35. (2) (3) Avizul Parlamentului European din 20 iunie 1996 (JO C 198, 8. 7. 1996, p. 160), ratificat la 4 mai 1999 (JO C 279, 1. 10. 1999, p. 55), Poziția comună a Consiliului din 22 decembrie 1998 (JO C 55, 25. 2. 1999, p. 45), Decizia Parlamentului European din 6 mai 1999 (JO C 279, 1. 10. 1999, p. 386). Decizia Parlamentului European din 2 decembrie 1999 ș(cid:13)i Decizia Consiliului din 6 decembrie 1999. (6) (7) (8) (9) măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității ș(cid:13)i sănătății lucrătorilor la locul de muncă (4); în consecință, dispozițiile directivei menționate, în special cele privind informarea lucrătorilor, consultarea ș(cid:13)i participarea lucrăto- rilor, precum ș(cid:13)i formarea acestora, pot fi aplicate în totali- tate în cazurile în care lucrătorii sunt expuș(cid:13)i unui potențial risc în medii explozive, fără a aduce atingere dispozițiilor mai restrictive sau speciale conținute în prezenta directivă; prezenta directivă constituie un element concret în cadrul realizării dimensiunii sociale a pieței interne; Directiva 94/9/CE a Parlamentului European ș(cid:13)i a Consiliu- lui din 23 martie 1994 privind armonizarea legislației statelor membre cu privire la echipamentele ș(cid:13)i sistemele de protecție destinate utilizării în atmosfere potențial explozive (5) prevede pregătirea unei directive adiționale în temeiul articolului 137 din tratat privind, în special, peri- colele de explozie cauzate de anumite utilizări ș(cid:13)i tipuri ș(cid:13)i metode de instalare a echipamentelor; protecția împotriva exploziilor prezintă o importanță deo- sebită pentru securitate; întrucât exploziile pun în pericol viețile ș(cid:13)i sănătatea lucrătorilor ca urmare a efectelor necontrolate ale flăcărilor ș(cid:13)i presiunii, a prezenței produș(cid:13)ilor de reacție nocivi ș(cid:13)i a consumului de oxigen din aerul pe care trebuie să îl respire lucrătorii; stabilirea unei strategii coerente pentru prevenirea explo- ziilor presupune ca măsurile organizatorice să completeze măsurile tehnice luate la locul de muncă; Directiva 89/391/CEE prevede ca angajatorul să fie în posesia unei evaluări a riscurilor asupra sănătății ș(cid:13)i securității lucrători- lor la locul de muncă; din această cerință rezultă că direc- tiva prevede că angajatorul trebuie să elaboreze un document sau un set de documente privind protecția împo- triva exploziilor, care să satisfacă cerințele minime mențio- nate de prezenta directivă ș(cid:13)i să îl (le) actualizeze; documentul privind protecția împotriva exploziilor include identificarea pericolelor, evaluarea riscurilor ș(cid:13)i definirea măsurilor specifice care urmează să fie luate pentru a pro- teja sănătatea ș(cid:13)i securitatea lucrătorilor expuș(cid:13)i riscului în atmosfere explozive, în conformitate cu articolul 9 din Directiva 89/391/CEE; documentul privind protecția împotriva exploziilor poate face parte din evaluarea riscu- rilor pentru sănătatea ș(cid:13)i securitatea lucrătorilor la locul de muncă, prevăzută în articolul 9 din Directiva 89/391/CEE; (4) (5) JO L 183, 29. 6. 1989, p. 1. JO L 100, 19. 4. 1994, p. 1. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 05/vol. 5 174 (10) o evaluare a riscurilor de explozii poate fi solicitată ș(cid:13)i prin alte acte ale Comunității; întrucât, pentru a evita dublarea inutilă a activității, angajatorului ar trebui să i se permită, în conformitate cu practica națională, să combine documente, părți ale documentelor sau alte rapoarte echi- valente elaborate în conformitate cu alte acte comunitare pentru a forma un singur „raport privind securitatea”; (11) prevenirea formării mediilor explozive include de aseme- nea aplicarea principiului substituției; (12) este necesară o coordonare în cazurile în care, la acelaș(cid:13)i loc de muncă, există lucrători din mai multe întreprinderi; (13) măsurile de prevenire trebuie să fie suplimentate, dacă este necesar, cu măsuri suplimentare care să devină eficiente în incendiului; securitatea maximă momentul declanș(cid:13)ării poate fi realizată combinând măsurile de prevenire cu alte măsuri suplimentare care să limiteze efectele dăunătoare ale exploziilor asupra lucrătorilor; (14) Directiva 92/58/CEE a Consiliului din 24 iunie 1992 pri- vind cerințele minime în domeniul semnelor de securitate ș(cid:13)i/sau sănătate la locul de muncă [a noua directivă specială (1) din Directiva în sensul articolului 16 alineatul 89/391/CEE] (1) se aplică în totalitate, în special în cazul zonelor aflate în imediata vecinătate a suprafețelor aflate în pericol, unde fumatul, polizarea, sudarea sau alte activități care implică flăcări sau scântei pot interacționa cu suprafețele aflate în pericol; (15) Directiva 94/9/CE clasifică echipamentul ș(cid:13)i sistemele de protecție pe care le cuprinde în grupe ș(cid:13)i categorii de echipamente; prezenta directivă prevede clasificarea de către angajator pe zone a locurilor unde pot apărea medii explozive ș(cid:13)i stabileș(cid:13)te categoriile ș(cid:13)i grupurile de sisteme de protecție ș(cid:13)i echipament care trebuie folosite în fiecare zonă, ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ: SECȚIUNEA I Dispoziții generale Articolul 1 Obiectivul ș(cid:13)i domeniul de aplicare (1) Prezenta directivă, care este a cincisprezecea directivă speci- ală în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE, stabileș(cid:13)te cerințele minime pentru protecția securității ș(cid:13)i sănătății lucrătorilor expuș(cid:13)i unui potențial risc în medii explozive în conformitate cu articolul 2. (2) Prezenta directivă nu se aplică pentru: (a) zonele utilizate direct pentru ș(cid:13)i în timpul tratamentului medi- cal al pacienților; (1) JO L 245, 26. 8. 1992, p. 23. (b) utilizarea dispozitivelor de ardere a combustibililor gazoș(cid:13)i în conformitate cu Directiva 90/396/CEE (2); (c) producerea, manevrarea, utilizarea, depozitarea ș(cid:13)i transportul substanțelor explozive sau cu o structură chimică instabilă; (d) industriile extractive care fac obiectul Directivei 92/91/CEE (3) sau al Directivei 92/104/CEE (4); (e) utilizarea mijloacelor de transport terestre, navale ș(cid:13)i aeriene cărora li se aplică dispozițiile relevante ale acordurilor internaționale (de ex. ADNR, ADR, OACI, OMI, RID) ș(cid:13)i ale directivelor Comunității care pun în practică aceste acorduri. Mijloacele de transport destinate utilizării în medii potențial explozive nu sunt excluse. (3) Dispozițiile Directivei 89/391/CEE ș(cid:13)i directivele speciale rele- vante se aplică în totalitate domeniului prevăzut la alineatul (1), fără a aduce atingere dispozițiilor mai restrictive ș(cid:13)i speciale cuprinse în prezenta directivă. Articolul 2 Definiție În sensul prezentei directive, „mediu exploziv” reprezintă un amestec de aer, în condiții atmosferice, ș(cid:13)i substanțe inflamabile sub formă de gaze, vapori, ceață sau pulbere în care, după aprindere, focul se extinde la întregul amestec. SECȚIUNEA II Obligațiile angajatorului Articolul 3 Prevenirea ș(cid:13)i protecția împotriva exploziilor În vederea prevenirii, în sensul articolului 6 alineatul (2) din Direc- tiva 89/391/CEE, ș(cid:13)i a asigurării protecției împotriva exploziilor, angajatorul ia măsuri tehnice ș(cid:13)i organizatorice corespunzătoare naturii operației, în ordinea priorităților ș(cid:13)i respectând următoarele principii de bază: — prevenirea formării mediilor explozive sau, acolo unde natura activității nu o permite, — evitarea aprinderii mediilor explozive ș(cid:13)i — limitarea efectelor dăunătoare ale unei explozii în vederea asi- gurării sănătății ș(cid:13)i securității lucrătorilor. Acolo unde este cazul, aceste măsuri trebuie să fie combinate ș(cid:13)i suplimentate cu măsuri împotriva propagării exploziilor ș(cid:13)i actua- lizate frecvent ș(cid:13)i, în orice caz, ori de câte ori au loc schimbări sem- nificative. (2) (3) (4) JO L 196, 26. 7. 1990, p. 15. Directivă modificată de Directiva 93/68/CEE (JO L 220, 30. 8. 1993, p. 1). JO L 348, 28. 11. 1992, p. 9. JO L 404, 31. 12. 1992, p. 10. 05/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 175 Articolul 4 Articolul 7 Evaluarea riscurilor de explozii (1) În vederea îndeplinirii obligațiilor prevăzute la articolul 6 ali- neatul (3) ș(cid:13)i la articolul 9 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE, angajatorul evaluează riscurile specifice din mediile explozive, luând în considerare cel puțin: — probabilitatea producerii ș(cid:13)i menținerii mediilor explozive; — probabilitatea existenței surselor de aprindere, inclusiv a descărcărilor electrostatice, a activării acestora ș(cid:13)i a declanș(cid:13)ării incendiului; — instalațiile, substanțele folosite, procesele ș(cid:13)i posibilele lor interacțiuni; Locuri unde pot apărea medii explozive (1) Angajatorul clasifică locurile unde pot apărea medii explozive pe zone, în conformitate cu anexa I. (2) Angajatorul asigură aplicarea cerințelor minime prevăzute în anexa II în locurile prevăzute în alineatul (1). (3) Acolo unde este cazul, locurile unde pot apărea medii explo- zive în concentrații atât de mari încât să pună în pericol sănătatea ș(cid:13)i securitatea lucrătorilor trebuie marcate cu indicatoare la punctele de intrare, în conformitate cu anexa III. Articolul 8 — dimensiunile efectelor anticipate. Documentul privind protecția împotriva exploziilor Riscurile de explozii sunt evaluate în mod global. (2) La evaluarea riscurilor de explozii trebuie luate în considerare locurile care sunt sau pot fi legate prin deschideri de locurile în care pot apărea medii explozive. Articolul 5 Obligații generale în Pentru a asigura securitatea ș(cid:13)i sănătatea lucrătorilor ș(cid:13)i conformitate cu principiile de bază ale evaluării riscurilor ș(cid:13)i cele prevăzute la articolul 3, angajatorul ia măsurile necesare astfel încât: — acolo unde pot apărea medii explozive în concentrații atât de mari încât să pună în pericol sănătatea ș(cid:13)i securitatea lucrăto- rilor sau a celorlalți, mediul de lucru să fie de aș(cid:13)a natură încât procesul muncii să se poată desfăș(cid:13)ura în condiții de siguranță; — să se asigure supravegherea corespunzătoare în timpul pre- zenței lucrătorilor la locurile de muncă unde pot apărea medii explozive în concentrații atât de mari încât să pună în pericol sănătatea ș(cid:13)i securitatea lucrătorilor, conform evaluării riscuri- lor prin utilizarea unor mijloace tehnice adecvate. Articolul 6 Sarcina coordonării În cazul în care sunt prezenți la acelaș(cid:13)i loc de muncă lucrători din mai multe întreprinderi, fiecare angajator este responsabil pentru toate aspectele care îi revin în sarcină. Fără a aduce atingere răspunderii individuale a fiecărui angajator conform Directivei 89/391/CEE, angajatorul responsabil pentru locul de muncă conform legislațiilor ș(cid:13)i practicilor naționale trebuie să coordoneze aplicarea tuturor măsurilor privind sănătatea ș(cid:13)i securitatea lucrătorilor ș(cid:13)i să declare, în documentul privind protecția împotriva exploziilor menționat la articolul 8, scopul acestei coordonări, măsurile ș(cid:13)i procedurile adoptate pentru a-l pune în practică. În vederea îndeplinirii obligațiilor prevăzute la articolul 4, angajatorul asigură elaborarea ș(cid:13)i actualizarea unui document, denumit în continuare „document privind protecția împotriva exploziilor”. Documentul privind protecția împotriva exploziilor demon- strează, în special, că: — au fost stabilite ș(cid:13)i evaluate riscurile de explozie; — se vor lua măsuri adecvate pentru îndeplinirea obiectivelor prezentei directive; — locurile au fost clasificate pe zone conform anexei I; — se vor aplica cerințele minime stabilite în anexa II; — locul de muncă ș(cid:13)i echipamentul de muncă, inclusiv dispozitivele de avertizare, sunt proiectate, realizate ș(cid:13)i întreți- nute conform normelor de protecția muncii; — s-au luat măsuri pentru utilizarea în condiții de securitate a în conformitate cu Directiva echipamentului de lucru, 89/655/CEE (1) a Consiliului. Documentul privind protecția împotriva exploziilor este elaborat anterior începerii activității ș(cid:13)i trebuie actualizat în cazul în care locul de muncă, echipamentul de lucru sau organizarea activității suferă schimbări semnificative, extinderi sau transformări. Angajatorul poate combina evaluări ale riscurilor de explozii existente, documente sau alte rapoarte echivalente elaborate în conformitate cu alte acte ale Comunității. Articolul 9 Cerințe speciale pentru echipamentul de lucru ș(cid:13)i locurile de muncă (1) Echipamentul de lucru necesar în locurile unde pot apărea medii explozive, care este deja în folosință sau este pus la dispo- ziție în întreprindere sau instituție pentru prima dată înainte de 30 iunie 2003, trebuie să îndeplinească de la acea dată cerințele minime prevăzute în anexa II partea A, dacă nici o altă directivă a Comunității nu poate fi aplicată sau poate fi aplicată doar parțial. (1) JO L 393, 30. 12. 1989, p. 13. Directivă modificată de Directiva 95/63/CE (JO L 335, 30. 12. 1995, p. 28). 176 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 05/vol. 5 (2) Echipamentul de lucru necesar în locurile unde pot apărea medii explozive care este deja în folosință sau este pus la dispo- ziție în întreprindere sau instituție pentru prima dată după 30 iunie 2003 trebuie să îndeplinească cerințele minime prevă- zute în anexa II părțile A ș(cid:13)i B. (3) Locurile de muncă unde pot apărea medii explozive ș(cid:13)i care sunt folosite pentru prima dată după 30 iunie 2003 îndeplinesc cerințele minime prevăzute în prezenta directivă. (4) Locurile de muncă unde pot apărea medii explozive ș(cid:13)i care sunt deja în folosință înainte de 30 iunie 2003 îndeplinesc cerințele minime prevăzute în prezenta directivă în cel mult trei ani de la data menționată. (5) Dacă, după 30 iunie 2003, se întreprind modificări, extinderi sau lucrări de restructurare în locurile de muncă unde pot apărea medii explozive, angajatorul încât acestea să îndeplinească cerințele minime prevăzute în prezenta directivă. ia măsurile necesare astfel SECȚIUNEA III Dispoziții diverse Articolul 10 Adaptări ale anexelor Se adoptă adaptări de natură pur tehnică ale anexelor, impuse de: — adoptarea directivelor privind armonizarea tehnică ș(cid:13)i standar- dizarea în domeniul protecției împotriva exploziilor ș(cid:13)i/sau — progresul tehnic, modificările regulamentelor sau specificați- ilor internaționale ș(cid:13)i progresele în domeniul prevenirii ș(cid:13)i pro- tecției împotriva exploziilor, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Direc- tiva 89/391/CEE. Articolul 11 Ghidul de bune practici Comisia elaborează linii directoare într-un ghid de bune practici, care nu este de natură coercitivă. Acest ghid se referă la temele menționate la articolele 3-8, anexa I ș(cid:13)i anexa II partea A. Comisia consultă în primul rând Comitetul consultativ pentru securitate, în igienă ș(cid:13)i protecția sănătății conformitate cu Decizia 74/325/CEE (1) a Consiliului. la locul de muncă, În contextul aplicării prezentei directive, statele membre țin seama în cea mai mare măsură de acest ghid la elaborarea politicilor lor naționale pentru protecția sănătății ș(cid:13)i a securității lucrătorilor. Articolul 12 Informații pentru întreprinderi Statele membre depun eforturi, la cerere, pentru a pune la dispoziția angajatorilor informații relevante, în conformitate cu articolul 11, cu referiri speciale la ghidul de bune practici. Articolul 13 Dispoziții finale (1) Statele membre adoptă ș(cid:13)i pun în aplicare actele cu putere de lege ș(cid:13)i actele administrative necesare aducerii la îndeplinire a pre- zentei directive până la data de 30 iunie 2003. Statele membre informează de îndată Comisia în acest sens. Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri. (2) Comisiei îi sunt comunicate de statele membre textele dispo- zițiilor de drept intern deja adoptate sau în curs de adoptare în domeniul reglementat de prezenta directivă. (3) Statele membre raportează Comisiei din cinci în cinci ani în legătură cu punerea în practică a dispozițiilor prezentei directive, indicând punctele de vedere ale angajatorilor ș(cid:13)i ale lucrătorilor. Comisia informează Parlamentul European, Consiliul, Comitetul Economic ș(cid:13)i Social ș(cid:13)i Comitetul consultativ pentru securitate, igi- enă ș(cid:13)i protecția sănătății la locul de muncă în această privință. Articolul 14 Prezenta directivă intră în vigoare la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Articolul 15 Prezenta directivă se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 1999. Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele N. FONTAINE Preș(cid:13)edintele K. KEMILÄ (1) JO L 185, 9. 7. 1974, p. 15. Decizie modificată ș(cid:13)i completată ultima dată de Actul de aderare din 1994. 05/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 177 ANEXA I CLASIFICAREA LOCURILOR UNDE POT APĂREA MEDII EXPLOZIVE Notă introductivă Următorul sistem de clasificare trebuie aplicat locurilor unde se iau măsuri de precauție în conformitate cu articolele 3, 4, 7ș(cid:13)i 8. 1. Locuri unde pot apărea medii explozive Un loc în care pot apărea medii explozive în concentrații atât de mari încât să necesite măsuri speciale de precauție pentru a proteja sănătatea ș(cid:13)i securitatea lucrătorilor implicați este considerat periculos în sensul prezentei directive. Un loc în care nu pot apărea medii explozive în concentrații atât de mari încât să necesite măsuri speciale de precauție pentru a proteja sănătatea ș(cid:13)i securitatea lucrătorilor implicați este considerat lipsit de pericol în sensul prezentei directive. Substanțele inflamabile sau combustibile sunt considerate materialele care pot forma medii explozive, exceptând cazul în care o analiză a proprietăților lor relevă că în contact cu aerul nu pot propaga independent explozia. 2. Clasificarea locurilor periculoase Locurile periculoase sunt clasificate pe zone în funcție de frecvența ș(cid:13)i durata permanenței unui mediu exploziv. Gradul măsurilor luate în conformitate cu anexa II partea A este stabilit de această clasificare. Zona 0 Un loc în care este prezent permanent sau pe perioade lungi sau frecvent un mediu exploziv format la contactul substanțelor inflamabile sub formă de gaz, vapori sau ceață cu aerul. Zona 1 Un loc în care este probabil să apară ocazional în stare de funcționare normală un mediu exploziv format la contactul substanțelor inflamabile sub formă de gaz, vapori sau ceață cu aerul. Zona 2 Un loc în care nu este probabil să apară un mediu exploziv format la contactul substanțelor inflamabile sub formă de gaz, vapori sau ceață cu aerul, dar dacă apare, persistă doar o scurtă perioadă. Zona 20 Un loc în care este prezent permanent sau pe perioade lungi sau frecvent un mediu exploziv sub formă de nor sau pulbere combustibilă în aer. Zona 21 Un loc în care este posibil să apară ocazional în stare de funcționare normală un mediu exploziv sub formă de nor de pulbere combustibilă în aer. Zona 22 Un loc în care nu este probabil să apară un mediu exploziv sub formă de nor de pulbere combustibilă în aer în stare de funcționare normală, dar, dacă apare, persistă doar o scurtă perioadă. Note: 1. Straturile, depunerile ș(cid:13)i grămezile de pulbere combustibilă trebuie considerate ca orice altă sursă ce poate genera un mediu exploziv. 2. „Funcționare normală” reprezintă situația în care instalațiile sunt folosite în parametrii lor de proiectare. 178 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 05/vol. 5 ANEXA II A. CERINȚE MINIME PENTRU ÎMBUNĂTĂȚIREA PROTECȚIEI SĂNĂTĂȚII Ș(cid:13) I SECURITĂȚII LUCRĂTORILOR EXPUȘ(cid:13) I UNUI RISC POTENțIAL ÎN MEDII EXPLOZIVE Notă introductivă Obligațiile prevăzute în prezenta anexă se aplică: — locurilor clasificate ca periculoase conform anexei I ori de câte ori este impusă de caracteristicile locurilor de muncă, ale punctelor de lucru, de echipamentele sau substanțele folosite sau de pericolul cauzat de activitatea în medii explozive; — echipamentului utilizat în locuri lipsite de pericol care ajută la folosirea în siguranță a echipamentului aflat în locuri periculoase. 1. Măsuri organizatorice 1. 1. Formarea lucrătorilor Angajatorul trebuie să le asigure celor care lucrează în locuri unde pot apărea medii explozive o formare corespunzătoare ș(cid:13)i suficientă cu privire la protecția împotriva exploziilor. 1. 2. Indicații scrise ș(cid:13)i permise de lucru Acolo unde este cerut de documentul privind protecția împotriva exploziilor: — munca în locuri periculoase trebuie efectuată respectând instrucțiunile scrise emise de angajator; — trebuie aplicat un sistem de permise de lucru pentru a îndeplini ș(cid:13)i activitățile periculoase ș(cid:13)i pe cele care pot interacționa cu alt gen de activitate, producând pericole. Permisele de lucru trebuie emise anterior începerii lucrului de către o persoană cu responsabilitate în acest domeniu. 2. Măsuri de protecție împotriva exploziilor 2. 1. Orice scurgere sau pierdere, voită sau nu, de gaze inflamabile, vapori, ceață sau pulbere combustibilă care poate produce pericole de explozie trebuie deviată sau îndepărtată corespunzător spre un loc sigur sau, dacă nu este posibil, trebuie oprită în condiții de securitate sau trebuie remediată prin altă metodă adecvată. 2. 2. Dacă un mediu exploziv conține mai multe tipuri de gaze, vapori, ceață sau pulberi inflamabile sau combustibile, măsurile de protecție trebuie să fie adecvate celui mai mare pericol posibil. 2. 3. 2. 4. Prevenirea pericolelor de aprindere conform articolului 3 trebuie, de asemenea, să ia în considerare descărcările electrostatice, acolo unde lucrătorii sau mediul de lucru acționează ca purtători sau producători de sarcină electrică. Lucrătorilor trebuie să li se asigure haine de protecție corespunzătoare, din materiale ce nu produc descărcări electrostatice care pot aprinde mediile explozive. Instalația, echipamentul, sistemele de protecție ș(cid:13)i toate dispozitivele de conectare asociate trebuie puse în funcțiune doar dacă documentul privind protecția împotriva exploziilor permite utilizarea lor în siguranță în mediu exploziv. Aceasta se aplică ș(cid:13)i echipamentului de lucru ș(cid:13)i dispozitivelor de conectare asociate care nu sunt considerate echipament sau sisteme de protecție în conformitate cu Directiva 94/9/CE, dacă încorporarea lor într-o instalație poate produce pericol de aprindere. Trebuie luate măsurile necesare pentru prevenirea confuziei între dispozitivele de conectare. 2. 5. Trebuie luate toate măsurile necesare ca locul de muncă, echipamentul de lucru ș(cid:13)i toate dispozitivele de conectare asociate puse la dispoziția lucrătorilor să fie proiectate, construite, asamblate, instalate, întreținute ș(cid:13)i utilizate astfel încât să reducă la minimum pericolul de explozii ș(cid:13)i, dacă se produce o explozie, să controleze sau să reducă la minimum extinderea ei în acel loc de muncă ș(cid:13)i/sau la echipamentul de lucru. Pentru astfel de locuri de muncă trebuie luate măsuri corespunzătoare pentru a reduce la minimum efectele fizice ale exploziei asupra lucrătorilor. 2. 6. Acolo unde este cazul, lucrătorii trebuie avertizați prin semnale optice sau acustice ș(cid:13)i retraș(cid:13)i înainte să se atingă condițiile de explozie. 2. 7. Acolo unde este prevăzut în documentul privind protecția împotriva exploziilor, trebuie asigurate ș(cid:13)i întreținute ieș(cid:13)iri de siguranță pentru a face posibilă, în caz de pericol, părăsirea de către lucrători, rapid ș(cid:13)i în condiții de securitate, a locurilor aflate în pericol. 2. 8. Înainte ca un loc de muncă unde pot apărea medii explozive să fie folosit pentru prima oară, trebuie verificată siguranța sa globală față de explozii. Trebuie întreținute toate condițiile necesare pentru asigurarea protecției împotriva exploziilor. 05/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 179 Aceste verificări trebuie să fie efectuate de persoane competente în domeniul protecției împotriva exploziilor, care au experiență sau pregătire profesională. 2. 9. Dacă evaluarea riscurilor arată că este necesar: — acolo unde o pană de curent poate produce extinderea unor pericole suplimentare, trebuie să fie posibilă menținerea echipamentului ș(cid:13)i a sistemelor de protecție în stare sigură de funcționare, independent de restul instalației; — pentru a opri echipamentul ș(cid:13)i sistemele de protecție implicate în procese automate care deviază de la condițiile de lucru dorite, trebuie să fie posibilă oprirea manuală a instalației, cu condiția ca aceasta să nu compromită siguranța. Doar lucrătorii competenți pot face această acțiune; — la oprirea în caz de urgență, energia acumulată trebuie disipată cât mai repede ș(cid:13)i mai sigur posibil sau izolată astfel încât să nu mai constituie un pericol. B. CRITERII PENTRU ALEGEREA ECHIPAMENTULUI Ș(cid:13) I A SISTEMELOR DE PROTECȚIE Dacă documentul privind protecția împotriva exploziilor bazat pe o evaluare a riscurilor nu prevede altfel, echipamentul ș(cid:13)i sistemele de protecție pentru toate locurile în care pot apărea medii explozive trebuie alese în funcție de categoriile stabilite în Directiva 94/9/CE. În special, următoarele categorii de echipament trebuie folosite în zonele indicate, cu condiția ca ele să fie adecvate naturii gazelor, vaporilor sau ceței ș(cid:13)i/sau pulberilor după cum urmează: — în zona 0 sau zona 20, echipament de categoria 1; — în zona 1 sau zona 21, echipament de categoria 1 sau 2; — în zona 2 sau zona 22, echipament de categoria 1, 2 sau 3. 180 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 05/vol. 5 Indicatoare de avertizare pentru locuri unde pot apărea medii explozive, conform articolului 7 alineatul (3). ANEXA III Loc unde pot apărea medii explozive Trăsături caracteristice: — formă triunghiulară; — litere negre pe fond galben cu margine neagră (partea galbenă acoperă cel puțin 50 % din suprafața indicatorului). Dacă doresc, statele membre pot adăuga alte date explicative


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2382/99 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie. impact van Overeenkomst voor handel, ontwikkeling en samenwerking met Zuid-Afrika op zuidelijk Afrika.

eurovoc_concepts:
South Africa
Southern Africa
economic consequence
trade agreement (EU)

text: C 280 E/36 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 10. 2000 van de Raad van 2 april 1979 inzake het behoud van de vogelstand (1) loopt, artikel 6, leden 3 en 4, van Richtlijn 92/43/EEG van de Raad van 21 mei 1992 inzake de instandhouding van de natuurlijke habitats en de wilde flora en fauna (2) moeten worden toegepast. Dit houdt in dat aan alle voorschriften van deze bepalingen moet worden voldaan. EØn van de voorschriften van artikel 6, lid 4, houdt in dat een plan of project alleen kan worden gerealiseerd bij ontstentenis van alternatieve oplossingen. Dit voorschrift kan leiden tot het volgen van een alternatief traject in plaats van de heropening van de IJzeren Rijn. (1) (2) PB L 103 van 25. 4. 1979. PB L 206 van 22. 7. 1992. (2000/C 280 E/034) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2382/99 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: impact van Overeenkomst voor handel, ontwikkeling en samenwerking met Zuid-Afrika op zuidelijk Afrika De Overeenkomst voor handel, ontwikkeling en samenwerking tussen de Europese Unie en de Republiek Zuid-Afrika werd onlangs goedgekeurd. Hierdoor zal de Zuid-Afrikaanse markt worden opengesteld voor 86 % van de EU-producten. De vijftien EU-lidstaten openen hun markt voor 95 % van de Zuid-Afrikaanse producten. Vermits Zuid-Afrika lid is van twee regionale pacten, zal deze overeenkomst ook gevolgen hebben voor andere landen in de regio. Samen met Botswana, Namibiº, Lesotho en Swaziland vormt Zuid-Afrika een douane-unie. Deze vijf landen mogen geen invoerrechten heffen aan elkaars gerenzen. Daardoor zullen de EU-producten er (cid:129) via Zuid-Afrika (cid:129) rechtenvrij worden verhandeld. En dat terwijl Botswana, Namibiº, Lesotho en Swaziland voor hun inkomsten sterk afhankelijk zijn van invoerrechten. Daarnaast onderhandelt Zuid-Afrika met de tien andere SADC-leden over een handelsliberalisering. Zolang geen akkoord is bereikt, hebben bedrijven uit de SADC-landen het moeilijker om toegang te krijgen tot de Zuid-Afrikaanse markt dan hun EU- concurrenten. Op 22 september 1998 stelde de heer Pinheiro in antwoord op de schriftelijke vraag E-2287/98 (1) van de heer Jaak Vandemeulebroucke dat (cid:132)de Commissie ervan uitgaat dat de beoogde overeenkomst een gunstige en dynamische economische uitwerking zal hebben op zowel Zuid-Afrika als op de andere landen in de regio(cid:148). Hoeveel inkomsten verwierven Botswana, Namibiº, Lesotho en Swaziland uit de inning van invoer- 1. rechten op EU-producten in 1995, 1996, 1997, 1998 en 1999? 2. Wat is de geschatte opbrengst aan invoerrechten op EU-producten in Botswana, Namibiº, Lesotho en Swaziland voor 2000 en 2001? 3. Welke indicatoren wijzen op (cid:132)een gunstige en dynamische economische uitwerking(cid:148) van de over- eenkomst op Botswana, Namibiº, Lesotho en Swaziland? 4. Welke indicatoren wijzen op (cid:132)een gunstige en dynamische economische uitwerking(cid:148) van de over- eenkomst op de overige SADC-landen? (1) PB C 118 van 29. 4. 1999, blz. 51. 3. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 280 E/37 Antwoord van de heer Nielson namens de Commissie (25 januari 2000) Het Instituut voor Onderzoek inzake Ontwikkelingsbeleid van Botswana (Botswana institute for develop- ment policy analysis (cid:129) BIDPA) heeft een door de Commissie gefinancierde gedetailleerde studie uitgevoerd over de mogelijke invloed van de vrijhandelsovereenkomst (VHO) tussen de Gemeenschap en Zuid-Afrika (ZA) op de economieºn van Botswana, Lesotho, Namibiº en Swaziland, en over de aan te bevelen maatregelen welke laatstgenoemde landen in staat zullen stellen zowel de verwachte voordelen te maximaliseren als de eventuele nadelige gevolgen tot een minimum te beperken. De gemiddelde jaarlijkse aandelen van Botswana, Lesotho, Namibiº en Swaziland in de totale gemeen- schappelijke inkomsten komen overeen met respectievelijk 17,1 %, 41,7 %, 27,6 % en 44,8 % van het BBP van die landen. De geraamde gevolgen van de overeenkomst inzake handel, ontwikkeling en samenwerking (OHOS) (vermindering van de totale gemeenschappelijke inkomsten als gevolg van lagere tarieven) voor de totale inkomsten van die landen komen overeen met: voor Botswana (cid:141)5,3 %, voor Lesotho (cid:141)12,9 %, voor Namibiº (cid:141)8,6 % en voor Swaziland (cid:141)13,9 %. In werkelijkheid zou het inkomstenverlies veel kleiner moeten zijn, omdat een groot aantal gevoelige producten van Zuid-Afrikaanse zijde van de liberalisering werden uitgesloten en er geen reden is om aan te nemen dat het verlies zal blijven aanhouden. De Gemeenschap is bereid Botswana, Lesotho, Namibiº en Swaziland te helpen bij de tenuitvoerlegging van de belastingher- vormingen die nodig zijn om hun inkomstenbronnen te diversifiºren en ook nodig zouden zijn geweest indien de OHOS niet was tot stand gekomen. De Overeenkomst zal zowel de consument als het bedrijfsleven voordelen opleveren. De ondernemingen krijgen een goedkoper, kwalitatief beter en meer gediversifieerd assortiment grondstoffen en kapitaal- goederen aangeboden. Zij krijgen dus betere vooruitzichten inzake investeringen, uitvoer en werkgelegen- heid. Een toename van de werkgelegenheid en van de investeringen in de Zuid-Afrikaanse douane-unie (Southern African Customs Union (cid:129) SACU) is naar verwachting het belangrijkste gunstige gevolg van de VHO. Als gevolg daarvan wordt er voor de economieºn van Botswana, Lesotho, Namibiº en Swaziland een uitbreiding van de distributie verwacht, zodat de ministeries van financiºn in die landen aan de hand van een ander belastingstelsel inkomsten zullen kunnen innen. De praktische gevolgen van het samengaan van de SADC en de VHO zijn moeilijker te peilen, omdat de SADC nog geen eigen VHO heeft afgesloten en zich in de commerciºle sfeer dus nog niet als gestructureerd geheel manifesteert. Eigenlijk heeft de Gemeenschap, door haar eigen beleid gericht op de aanmoediging van alle economische integratie op regionaal niveau, ervoor gezorgd dat zij tot de markt van ZA geen betere toegang kreeg dan de SADC-landen. ZA heeft bepaalde handelsconcessies in de textiel- sector bijvoorbeeld voorbehouden aan zijn SADC-partners. Bovendien moeten alle door de Gemeenschap in het kader van de VHO met ZA verkregen handelsconcessies op grond van het SADC-handelsprotocol eveneens aan alle SADC-leden worden verleend. De SADC-leden krijgen daardoor de verzekering van een betere toegang tot de Zuid-Afrikaanse markt. (2000/C 280 E/035) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2384/99 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: Sluiting onveilige kernreactor in Bohunice (Slowakije) De Commissie stelde aanvankelijk de sluiting van de uiterst onveilige nucleaire reactor in Bohunice tegen volgend jaar voorop als voorwaarde voor de toetreding van Slowakije tot de Europese Unie. Half oktober verklaarde de Commissie evenwel genoegen te nemen met een sluiting in de periode 2006 (cid:129) 2008. Tegen deze beslissing rijst heel wat verzet. 1. Waarom is de Commissie teruggekomen op haar oorspronkelijk standpunt om de uiterst onveilige nucleaire reactor in Bohunice (Slowakije) reeds volgend jaar te sluiten? 2. Is de Commissie van oordeel dat de sluiting van de uiterst onveilige nucleaire reactor in Bohunice niet langer een voorafgaandelijke voorwaarde is tot toetreding? Zo ja, waarom acht ze de sluiting niet langer noodzakelijk?


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2671/1999 av den 16 december 1999 om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

eurovoc_concepts:
butter
export refund
powdered milk

formats: pdf print

text: 17. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 325/55 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2671/1999 av den 16 december 1999 om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 804/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organisationen av mark- naden för mjölk och mjölkprodukter (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1587/96 (2), särskilt artikel 17. 3 i denna, och av följande skäl: 1. 2. 3. I artikel 17. 1 i rådets förordning (EEG) nr 804/68 före- skrivs att skillnaden mellan priserna i internationell handel för de produkter som förtecknas i artikel 1 a–e och g i nämnda förordning och priserna inom gemen- skapen får täckas av ett exportbidrag. I kommissionens förordning (EG) nr 1222/94 av den 30 maj 1994 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som expor- teras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och kriterier för fastställande av bidragsbe- loppen (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1702/1999 (4), anges de produkter för vilka en bidrags- sats bör tillämpas när dessa som skall produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilagan till förordning (EEG) nr 804/68. fastställas förordning (EG) nr Enligt artikel 4. 1 första stycket i 1222/94 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen för 100 kg av var och en av basproduk- terna i fråga. I artikel 4. 3 i förordning (EG) nr 1222/94 föreskrivs att när exportbidragssatsen fastställs, bör hänsyn vid behov tas till de produktionsbidrag, stöd och andra åtgärder med motsvarande verkan, som i enlighet med förord- ningen om den gemensamma organisationen av mark- naden för produkten i tillämpliga i alla medlemsstater för de basprodukter som förtecknas i likställda bilaga A till nämnda förordning eller produkter. fråga, är för 4. 5. 6. 7. I artikel 11. 1 i förordning (EEG) nr 804/68 föreskrivs att ett stöd skall utbetalas för gemenskapsproducerad skum- mjölk som bearbetas till kasein, om denna mjölk och det kasein som framställs av denna mjölk uppfyller vissa villkor som fastställs i artikel 1 i rådets förordning (EEG) nr 987/68 av den 15 juli 1968 om allmänna bestäm- melser för beviljande av stöd för skummjölk som bear- betas till kasein eller kaseinater (5), senast ändrad genom förordning (EEG) nr 1435/90 (6). I kommissionens förordning (EG) nr 2571/97 av den 15 december 1997 om försäljning av smör till reducerat pris och beviljande av stöd för grädde, smör och koncentrerat smör som används vid framställning av bakverk, glass och andra livsmedel (7), senast ändrad genom förordning (EG) nr 494/1999 (8), fastställs att smör och grädde till reducerat pris bör göras tillgängliga för industrier som framställer vissa produkter. Det är nödvändigt att även i fortsättningen garantera en strikt förvaltning med hänsyn dels till utgiftsberäkningar, dels till tillgängliga budgetmedel. Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. De exportbidragssatser som gäller för de basprodukter som anges i bilaga A till förordning (EG) nr 1222/94, som förtecknas i artikel 1 i förordning (EEG) nr 804/68, och som exporteras i form av varor som förtecknas i bilagan till förord- ning (EEG) nr 804/68, fastställs i enlighet med vad som anges i bilagan till denna förordning. 2. Det fastställs inga exportbidragssatser för de produkter som avses i föregående punkt som inte förtecknas i bilagan till denna förordning. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 18 december 1999. (1) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 13. (2) EGT L 206, 16. 8. 1996, s. 21. (3) EGT L 136, 31. 5. 1994, s. 5. (4) EGT L 201, 31. 7. 1999, s. 30. (5) EGT L 169, 18. 7. 1968, s. 6. (6) EGT L 138, 31. 5. 1990, s. 8. (7) EGT L 350, 20. 12. 1997, s. 3. (8) EGT L 59, 6. 3. 1999, s. 17. L 325/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 12. 1999 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 16 december 1999. På kommissionens vägnar Erkki LIIKANEN Ledamot av kommissionen till kommissionens förordning av den 16 december 1999 om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkpro- dukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget BILAGA Varuslag (EUR/100 kg) Bidragssats KN-nummer ex 0402 10 19 Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent (PG 2): a) Vid export av varor enligt KN-nummer 3501 b) Vid export av andra varor ex 0402 21 19 Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av 26 viktprocent (PG 3): a) Vid export av varor som innehåller, i form av produkter som jämställs med PG 3, smör eller grädde till reducerat pris enligt förordning (EG) nr 2571/97 b) Vid export av andra varor ex 0405 10 Smör med en fetthalt av 82 viktprocent (PG 6): a) Vid export av varor som innehåller smör eller grädde till reducerat pris, framställda i enlighet med de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 2571/97 b) Vid export av varor enligt KN-nummer 2106 90 98 som innehåller minst 40 viktprocent mjölkfett c) Vid export av andra varor — 77,36 78,60 107,92 67,35 169,60 162,35


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2411/99 af Cristina Gutiérrez Cortines (PPE-DE) til Kommissionen. EFRU, Murcia-regionen.

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Region of Murcia
aid recipient
distribution of aid
employment aid
financial control
management
modernisation aid

text: C 225 E/128 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (17. januar 2000) Stłtten til samarbejdsprogrammet mellem Spanien og Marokko under f(cid:230)llesskabsinitiativet Interreg belłber sig for perioden 1994-1999 til 104,1 mio. EUR. Den fordeler sig s(cid:229)ledes p(cid:229) de fire delprogrammer: Stłtte til sociołkonomisk udvikling Kulturarv og miljł Forbedring af gr(cid:230)nseoverskridende kommunikationsmidler Forvaltning og overv(cid:229)gning (i mio. EUR) 38,78 10,85 54,40 0,07 Projekterne forvaltes af fłlgende organer: centraladministrationen; Andalusiens regering; CÆdiz kommune; MÆlaga kommune; den selvstyrende by Ceuta; den selvstyrende by Melilla; kommunef(cid:230)llesskabet Bajo Guadalquivir; provinsstyrelsen MÆlaga; provinsstyrelsen CÆdiz; Red ElØctrica; Telef(cid:243)nica; havnemyndighe- den for Bah(cid:237)a de CÆdiz; havnemyndigheden for Bah(cid:237)a de Algeciras; havnemyndigheden i Ceuta og havnemyndigheden i Melilla. N(cid:230)rmere oplysninger om de projekter, der samfinansieres under de fire delprogrammer, og om de endelige stłttemodtagere og stłttebelłbene kan f(cid:229)s hos formandskabet for overv(cid:229)gningsudvalget, hvilket i dette tilf(cid:230)lde vil sige det spanske łkonomi- og finansministerium. (2000/C 225 E/138) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2411/99 af Cristina GutiØrrez Cortines (PPE-DE) til Kommissionen (16. december 1999) Om: EFRU, Murcia-regionen Kommissionen har gennem afgłrelse C(94)2587 vedtaget en global stłtte til modernisering af produkti- ons- og handelsstrukturerne i virksomhederne i Murcia-regionen med det form(cid:229)l at udnytte de menneske- lige ressourcer bedre og p(cid:229) denne m(cid:229)de fremme skabelsen af varige arbejdspladser. Kan Kommissionen give detaljerede oplysninger om: 1. relationerne mellem stłtten og foranstaltningerne til dato inden for rammerne af denne afgłrelse? 2. navnene p(cid:229) stłttemodtagerne? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (17. januar 2000) Den samlede stłtte til Murcia-regionen tildelt ved beslutning C(94)2587 fra Den Europ(cid:230)iske Regionalud- viklingsfond for den lłbende programmeringsperiode 1994-1999 andrager 76,16 mio. €. Pr. 31. december 1998 har »Instituto de Fomento de la Region de Murcia« (stłtteforvaltningsorganet) ydet stłtte til 4 434 virksomheder i regionen til et samlet belłb p(cid:229) 62,02 mio. €. 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/129 Fordelingen af stłtten p(cid:229) forstaltninger er fłlgende: Stłtte til finansiering af sm(cid:229) og mellemstore virksomheder (SMV) Stłtte (Forskning og udvikling) (F&U) Internationalisering af regionens produkter Undersłgelse til hłjnelse af regionens produkter Forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne Sammenslutninger til lokale reklamefremstłd Antal virksomheder 2 192 136 1 172 136 77 1 En detaljeret liste over modtagerne af denne stłtte er blevet sendt til det (cid:230)rede medlem og til Europa- Parlamentets generalsekret(cid:230)r. (2000/C 225 E/139) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2413/99 af Ewa Hedkvist Petersen (PSE) til Kommissionen Om: Konkurrenceulemper og regionalstłtte i Sverige (16. december 1999) I det nordlige Sverige og Finland er der en lav befolkningst(cid:230)thed. I den nordlige del af Sverige bor der cirka 3,4 indbyggere pr. kvadratkilometer. Virksomheder, som arbejder her i tyndtbefolkede omr(cid:229)der og p(cid:229) eksportmarkeder, m(cid:229) transportere deres produkter langt, betydeligt l(cid:230)ngere end virksomheder, som er lokaliseret i n(cid:230)rheden af store befolkningscentre og markeder i storbyomr(cid:229)der. Derfor er regionalstłtten i form af mindre sociale afgifter og transportstłtte vigtige konkurrenceudj(cid:230)vnende faktorer for disse virksomheder i tyndtbefolkede omr(cid:229)der. Sverige og Kommissionen forhandler i łjeblikket om vilk(cid:229)rene for regionalstłtten i Sverige. Hvorfor vil Kommissionen ikke medvirke til, at denne stłtte kan anvendes i Sverige, s(cid:229)ledes at der opn(cid:229)s konkurren- ceneutralitet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (20. januar 2000) Kommissionen anerkender, at tyndt befolkede omr(cid:229)der som det nordlige Sverige har s(cid:230)rlige problemer. Den deler det synspunkt, at virksomhederne i disse omr(cid:229)der har et s(cid:230)rligt handicap p(cid:229) grund af den lange afstand til deres markeder. Dette er grunden til, at Kommissionen i 1994 i forventning om Sveriges og Finlands tiltr(cid:230)delse vedtog en r(cid:230)kke s(cid:230)rbestemmelser, der begunstiger omr(cid:229)der med lav befolknings- t(cid:230)thed (1). Disse s(cid:230)rbestemmelser blev samlet og yderligere udvidet i »Retningslinjer for statsstłtte med regionalt sigte« (2). Retningslinjerne indeholder en r(cid:230)kke bestemmelser, som skal sikre, at medlemsstaterne kan inkludere deres tyndt befolkede regioner i de omr(cid:229)der, der er stłtteberettigede i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), hvis de łnsker det. De giver ogs(cid:229) Kommissionen mulighed for at give tilladelse til en hłjere stłtteintensitet for store virksomheder i tyndt befolkede omr(cid:229)der. Endelig fasts(cid:230)tter retningslinjerne, at medlemsstaterne m(cid:229) yde transportstłtte for at opveje de supplerende transportomkostninger, som p(cid:229)fłres virksomheder, der er beliggende i tyndt befolkede omr(cid:229)der. Samtidig fasts(cid:230)tter retningslinjerne dog ogs(cid:229), at transportstłtten kun m(cid:229) tjene til at opveje de supplerende omkostninger til varetransport, og at de supplerende transportom- kostninger i intet tilf(cid:230)lde m(cid:229) overkompenseres. Den 26. oktober 1999 gav Kommissionen tilladelse til en transportstłtteordning for det nordlige Sverige, hvorefter Sverige vil yde direkte kompensation for de supplerende varetransportudgifter, der p(cid:229)fłres virksomhederne i denne region. Dette skulle give virksomhederne i det nordlige Sverige mulighed for at konkurrere p(cid:229) lige vilk(cid:229)r


title: Komission asetus (EY) N:o 2665/1999, annettu 16 päivänä joulukuuta 1999, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 325/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 17. 12. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2665/1999, annettu 16 päivänä joulukuuta 1999, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellet- tavien tukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan, sekä katsoo, että asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella, yksityiskohtaisista tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimen- piteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2513/98 (4), 1 artiklassa tarkoitetut tekĳät, säännöistä 1) 2) 3) tarvittava viljamäärä; nämä määrät vahvistetaan asetuk- sessa (EY) N:o 1501/95, maailmanmarkkinatilanne tiettyjen markkinoiden tai erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan, tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa; sitä voidaan muuttaa muuna aikana, näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja- alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maail- manmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liit- teessä mainitun suuruiseksi, ja tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, 4) 5) 6) 7) ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklan a, b ja c kohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuotteiden, maltaita lukuun ottamatta, vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi. vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen Tämä asetus tulee voimaan 17 päivänä joulukuuta 1999. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EYVL L 313, 21. 11. 1998, s. 16. 17. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 325/45 LIITE viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 16 päivänä joulukuuta 1999 annettuun komission asetukseen Tuotekoodi Määräpaikka (1) Tuen määrä Tuotekoodi Määräpaikka (1) Tuen määrä (EUR/t) (EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — — 0 — 32,50 0 57,00 0 — 20,00 0 — — — 37,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 58,25 54,50 50,25 46,50 43,25 — — 87,00 68,50 — 15,00 (2) 13,40 (2) — 15,00 (2) — (1) Määräpaikat ovat: 01 kaikki kolmannet maat, 02 muut kolmannet maat, 03 Sveitsi, Liechtenstein. (2) Tukea ei myönnetä, jos tuote sisältää puristettua jauhoa. Huom. Alueet määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 2145/92, sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL L 214, 30. 7. 1992, s. 20)


eurovoc_concepts:
Nicaragua
development aid
government violence
right to justice

text: C 296/206 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 18. 10. 2000 Giovedì 16 dicembre 1999 G. 1. 2. ricordando che Gibuti è firmataria della Convenzione di Lomé che sancisce al suo articolo 5 che l’aiuto e allo sviluppo è subordinato al rispetto e al godimento dei diritti e delle libertà fondamentali dell’uomo, reitera la sua condanna delle violazioni dei diritti dell’uomo a Gibuti; chiede alle autorità di Gibuti di rispettare i diritti dei prigionieri compreso l’accesso alle cure mediche; 3. sollecita il governo di Gibuti a rilasciare tutti i prigionieri politici e tutti i detenuti a lungo termine che non sono stati ancora imputati e a porre fine alla pratica della detenzione preventiva senza istruzione giudiziaria; chiede alle autorità di Gibuti di garantire la libertà di espressione e il pluralismo politico e di porre 4. fine alla repressione contro gli oppositori, invita il governo di Gibuti a permettere il ritorno dei rifugiati e dei profughi nella loro regione di 5. origine; 6. chiede alla Commissione e al Consiglio di seguire attentamente la situazione dei diritti dell’uomo a Gibuti, in generale, e le condizioni di detenzione dei prigionieri politici, in particolare, nel quadro del rispetto dell’articolo 5 della Convenzione di Lomé; incarica la sua Presidente di trasmettere la presente risoluzione alla Commissione, al Consiglio, ai 7. copresidenti dell’Assemblea paritetica ACP/UE nonché al governo di Gibuti. 15. Diritti dell’uomo: Detenzione del Presidente della Corte dei conti in Nicara- gua B5-0375/1999 Risoluzione del Parlamento europeo sulla detenzione di Agustín Jarquin, Presidente della Corte dei conti del Nicaragua Il Parlamento europeo, , vista la dichiarazione della Presidenza finlandese a nome dell’Unione europea, in associazione con Norvegia e Svizzera, A. B. considerando le buone relazioni esistenti tra l’Unione europea e i paesi dell’America centrale nel qua- dro del processo di San José, considerando l’arresto del presidente della Corte dei conti nicaraguense, Agustín Jarquin, il 10 novem- bre 1999, sottolinea la sua solidarietà al popolo nicaraguense che ha sofferto negli ultimi anni a causa di sva- la catastrofe causata dall’uragano Mitch recente per 1. riati problemi politici ed economici, più di nel novembre 1998; 2. sottolinea la determinata volontà dell’Unione europea di aiutare il Nicaragua a ricostruire il paese, di continuare ad aprire gradualmente le frontiere dell’Unione europea ai suoi prodotti e di appoggiare la partecipazione del Nicaragua all’iniziativa a favore dei paesi poveri fortemente indebitati (CHIPC); attribui- sce grande importanza al fatto che una cooperazione con il nuovo governo nicaraguense sarà possibile solo a condizione che le regole di base della democrazia e i diritti dell’uomo siano rispettati e che l’ammi- nistrazione dei fondi della cooperazione sia garantita in conformità delle norme stabilite; 3. ritiene che la Corte dei conti assolva un compito importante tanto nel Nicaragua quanto negli altri paesi e che il governo dovrebbe pertanto collaborare con tale istituzione e rispettare appieno la sua indi- pendenza ai sensi della legge; 18. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 296/207 Giovedì 16 dicembre 1999 chiede agli organi competenti dell’Unione europea di garantire il corretto uso dei fondi UE destinati 4. alla cooperazione in Nicaragua e a riferire in merito a questo Parlamento; 5. incarica la sua Presidente di trasmettere la presente risoluzione al Consiglio, alla Commissione, al governo e al Parlamento del Nicaragua e al Parlamento dell’America centrale nonché al presidente della Corte dei conti della Repubblica del Nicaragua, Augustín Jarquin. 16. Tribunale penale internazionale B5-0337, 0344, 0349, 0373 e 0386/1999 Risoluzione del Parlamento europeo sulla ratifica del trattato di Roma che istituisce il Tribunale penale internazionale permanente Il Parlamento europeo, A. B. C. D. E. F. considerando che nel luglio 1998 è stato approvato a Roma lo statuto del Tribunale penale interna- zionale permanente (TPI), che istituisce per la prima volta un Tribunale con giurisdizione internazio- nale competente a giudicare indipendentemente i responsabili di crimini di guerra, genocidio e crimini contro l’umanità, considerando che il Tribunale e la sua attività non dipendono da uno specifico mandato politico del Consiglio di sicurezza dell’ONU e che esso sarà presieduto da un Procuratore indipendente, considerando che la giurisdizione del Tribunale, benché operante in modo complementare rispetto alle giurisdizioni nazionali, potrà giudicare i crimini commessi nel corso di conflitti interni e avrà inoltre la facoltà di decidere, nei casi controversi, i rispettivi ambiti di competenza, congratulandosi con i sei Stati che hanno già ratificato lo statuto di Roma del TPI e con quei paesi, fra i quali gli Stati membri dell’UE e i paesi candidati, che stanno attualmente espletando le procedure interne di ratifica, considerando che almeno 60 paesi devono depositare gli strumenti di ratifica presso le Nazioni Unite perché il Tribunale possa iniziare ad operare, considerando che la Conferenza di Roma ha incaricato una commissione preparatoria di finalizzare il regolamento riguardante la procedura, le prove e gli elementi dei crimini entro il giugno 2000, esorta i 14 Stati membri dell’UE e i paesi candidati che non hanno ancora ratificato lo statuto di 1. Roma del TPI a farlo al più presto; 2. invita il Consiglio e la Commissione a stabilire chiaramente l’obiettivo dell’entrata in vigore della giurisdizione del Tribunale entro il 31 dicembre 2000, come priorità della politica estera dell’Unione, com- preso il processo negoziale con tutti i paesi candidati; 3. invita quindi sia il Consiglio sia la Commissione ad intervenire con fermezza per persuadere gli Stati che non hanno ancora approvato lo statuto del Tribunale ad accettarne la giurisdizione vincolante e a fare quanto è in loro potere per garantire che la commissione preparatoria completi la sua opera entro la scadenza stabilita del giugno 2000; invita gli Stati membri ad intervenire presso tutte le sedi competenti per accelerare l’esecuzione delle 4. procedure richieste dalla commissione preparatoria; 5. invita il Consiglio, la Commissione e gli Stati membri a sostenere, attraverso contributi volontari, i fondi fiduciari istituiti dall’Assemblea generale dell’ONU il cui mandato comprende il finanziamento dei costi della partecipazione all’attività della commissione preparatoria dei paesi meno sviluppati e dei paesi in via di sviluppo non coperti da risoluzioni dell’Assemblea generale dell’ONU, e a sostenere le campagne internazionali per l’effettiva entrata in vigore del TPI;


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2462/99 von Paulo Casaca (PSE) an die Kommission. Europäischer Jagdschein.

eurovoc_concepts:
citizens' Europe
directive (EU)
free movement of persons
hunting regulations
personal weapon

text: 1. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 219 E/169 Hat die Kommission dem Museum von Europa finanzielle oder materielle Unterst(cid:252)tzung f(cid:252)r die 3. Einrichtung eines Museums im Europ(cid:228)ischen Parlament zugesagt? Falls ja, um welche konkreten Zusagen geht es (Beihilfen, Unterbringung,(cid:133)), und welche Gr(cid:252)nde f(cid:252)hrt die Kommission an, um diese Unter- st(cid:252)tzung zu gew(cid:228)hren? Falls nein, warum leistet die Kommission keine Unterst(cid:252)tzung f(cid:252)r das Museum von Europa? 4. Unterst(cid:252)tzt die Kommission den Beschlu(cid:223), das Reich Karls des Gro(cid:223)en als historischen Ausgangs- punkt der st(cid:228)ndigen Ausstellung in dem Museum zu betrachten? Falls ja, werden auf diese Weise die wichtigen Beitr(cid:228)ge der griechisch-r(cid:246)mischen Kulturen und von Byzanz zum europ(cid:228)ischen Gedankengut nicht beeintr(cid:228)chtigt? Falls nein, welches inhaltliche Konzept h(cid:228)lt die Kommission f(cid:252)r angebracht, um ein Europ(cid:228)isches Museum auf korrekte und vollst(cid:228)ndige Art zu realisieren? 5. Wird die Kommission die Initiatoren ersuchen, die Sprachvorschriften in Belgien uneingeschr(cid:228)nkt und korrekt im Museum zur Anwendung zu bringen, da diese Rechtsvorschrift als eine Form des gegenseitigen Respekts f(cid:252)r Sprachen und Kulturen betrachtet werden kann? Falls nein, warum nicht, da bei Nichtanwendung der Sprachvorschriften der gegenseitige Respekt f(cid:252)r Sprachen und Kulturen in Belgien beeintr(cid:228)chtigt wird? Antwort von Frau Reding im Namen der Kommission (20. Januar 2000) Auch die Kommission hat von der Ank(cid:252)ndigung eines geplanten (cid:132)Europa-Museums(cid:147) in Br(cid:252)ssel Kenntnis erlangt. Hierzu sei zun(cid:228)chst darauf hingewiesen, da(cid:223) es sich bei diesem Projekt um eine private Initiative auf Vereinsbasis handelt und da(cid:223) die hierzu abgegebenen Erkl(cid:228)rungen in keinem Fall die Kommission verpflichten. An die Kommission ist in diesem Zusammenhang auch kein Projekt bzw. keine Anfrage herangetragen worden. Ohne bereits im Vorfeld ein Werturteil (cid:252)ber die Einrichtung eines solchen Museums in Br(cid:252)ssel abgeben zu wollen, kann sich die Kommission nicht vorstellen, da(cid:223) bei einer europ(cid:228)ischen kulturellen Aktion der Vielfalt der Traditionen und Kulturen, die heute unsere Identit(cid:228)t ausmachen, nicht Rechnung getragen werden sollte. (2000/C 219 E/216) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2462/99 von Paulo Casaca (PSE) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: Europ(cid:228)ischer Jagdschein In der Europ(cid:228)ischen Union mu(cid:223) jeder, der auf die Jagd geht, im Besitz eines Jagdwaffenscheins sein, eine Lizenz f(cid:252)r den Gebrauch und das Tragen von Jagdwaffen, Versicherungen mit internationaler Deckung, eine Jagdlizenz des Landes, in dem er zu jagen beabsichtigt, einen Jagdschein besitzen sowie Kenntnisse der Jagdvorschriften des fraglichen Landes nachweisen. (cid:220)ber diese Dokumente hinaus, deren Notwendigkeit unbestritten ist, wird ebenfalls ein europ(cid:228)ischer Jagdwaffenschein verlangt, der von den verschiedenen nationalen Beh(cid:246)rden ausgestellt wird und der sich darauf beschr(cid:228)nkt, die Information zu wiederholen, die im nationalen Jagdwaffenschein enthalten ist. Dieses zus(cid:228)tzliche Dokument erh(cid:246)ht den b(cid:252)rokratischen Aufwand betr(cid:228)chtlich, ohne da(cid:223) dem ebenfalls obligatorischen nationalen Jagdwaffenschein irgendetwas N(cid:252)tzliches hinzugef(cid:252)gt wird. Ist die Kommission nicht der Auffassung, da(cid:223) es zweckdienlich w(cid:228)re, die nationalen Jagdwaffenscheine auf europ(cid:228)ischer Ebene zu harmonisieren, indem man sie zu europ(cid:228)ischen macht (cid:129) wie es bereits im Zusammenhang mit den P(cid:228)ssen geschehen ist (cid:129), und als Folge davon den jetzigen europ(cid:228)ischen Jagd- waffenschein abzuschaffen? Hat sie die Absicht, Ma(cid:223)nahmen in diesem Sinne zu ergreifen? Antwort von Frits Bolkestein im Namen der Kommission (20. Januar 2000) Artikel 12 der Richtlinie 91/477/EWG des Rates vom 18. Juni 1991 (cid:252)ber die Kontrolle des Erwerbs und des Besitzes von Waffen (1) besagt, da(cid:223) der Besitz einer Feuerwaffe w(cid:228)hrend einer Reise durch zwei oder mehrere Mitgliedstaaten nur mit einem Europ(cid:228)ischen Feuerwaffenpa(cid:223) zul(cid:228)ssig ist. Grunds(cid:228)tzlich m(cid:252)ssen C 219 E/170 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 1. 8. 2000 die Genehmigungen der betroffenen Mitgliedstaaten in diesem Pa(cid:223) eingetragen werden. Abweichend von diesen Bestimmungen k(cid:246)nnen J(cid:228)ger und Sportsch(cid:252)tzen, die durch zwei oder mehrere Mitgliedstaaten reisen, um an einer Jagd teilzunehmen oder ihrem Sport nachzugehen, ohne Genehmigung eine oder mehrere Feuerwaffen der Kategorie C oder D (J(cid:228)ger) bzw. der Kategorien B, C oder D (Sportsch(cid:252)tzen) des Anhangs 1 der Richtlinie mitf(cid:252)hren, ohne da(cid:223) die jeweiligen Mitgliedstaaten eine Genehmigung erteilt haben, sofern sie den f(cid:252)r diese Waffe(n) ausgestellten Europ(cid:228)ischen Feuerwaffenpa(cid:223) besitzen und den Grund ihrer Reise nachweisen k(cid:246)nnen, z. B. durch Vorlage einer Einladung. Die Kommission erinnert daran, da(cid:223) mit dem Europ(cid:228)ischen Feuerwaffenpa(cid:223) ein anderes Ziel verfolgt wird als mit den Genehmigungen, die die Beh(cid:246)rden der Mitgliedstaaten f(cid:252)r die Benutzung von Feuerwaffen, insbesondere von Jagdwaffen, wie sie vom Herrn Abgeordneten erw(cid:228)hnt werden, ausstellen. Der Europ(cid:228)i- sche Feuerwaffenpa(cid:223) soll Unionsb(cid:252)rgern n(cid:228)mlich das Reisen durch zwei oder mehrere Mitgliedstaaten im Besitz ihrer Waffen erleichtern. Die von den Mitgliedstaaten geforderten nationalen Dokumente betreffen den Besitz und vor allem die Benutzung dieser Waffen im jeweiligen Mitgliedstaat, wenn die B(cid:252)rger ihre Aktivit(cid:228)ten auf dem Gebiet eines Mitgliedstaates aus(cid:252)ben. Im Rahmen der Sondierungen, die die Kommission in j(cid:252)ngster Zeit sowohl bei den Beh(cid:246)rden der Mitgliedstaaten als auch bei den betroffenen Kreisen durchgef(cid:252)hrt hat, und mit Blick auf den Bericht, den die Kommission im Laufe des Jahres 2000 dem Parlament und dem Rat vorlegen wird, erscheint der Europ(cid:228)ische Feuerwaffenpa(cid:223) als wesentliches Element des mit der Richtlinie 91/477/EWG geschaffenen Systems, das von allen Betroffenen begr(cid:252)(cid:223)t wird, insbesondere mit Blick auf die Erleichterung der Reisen von J(cid:228)gern und Sportsch(cid:252)tzen innerhalb der Gemeinschaft. Im obengenannten Bericht wird auch auf Funktion und Anwendung des Europ(cid:228)ischen Feuerwaffenpasses eingegangen werden. (1) ABl. L 256 vom 13. 9. 1991. (2000/C 219 E/217) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2464/99 von Dominique Souchet (UEN) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: Treibnetze Die Europ(cid:228)ische Union hat beschlossen, die Verwendung von Treibnetzen f(cid:252)r die Thunfischfischerei im Atlantik und im Mittelmeer zum 31. Dezember 2001 zu verbieten. Innerhalb dieses Rechtsrahmens hat die Europ(cid:228)ische Union finanzielle Beihilfen vorgesehen, um eine Anpassung der Schiffe an andere Fischereitechniken zu erm(cid:246)glichen. Aus einer Reihe von Untersuchungen, die Fischereifachleute angestellt haben, geht jedoch hervor, da(cid:223) die f(cid:252)r die Thunfischfischerei mit Treib- netzen ausger(cid:252)steten Schiffe kaum an andere Fischereitechniken angepa(cid:223)t werden k(cid:246)nnen. Die Fischer sind daher gezwungen, den Bau von neuen Schiffen in Betracht zu ziehen, die besser an die Entwicklung der Vorschriften f(cid:252)r ihren Beruf angepa(cid:223)t sind. K(cid:246)nnte die Kommission in diesem Einzelfall f(cid:252)r den Bau geeigneter Schiffe eine spezifische Kilowattmenge, die ausnahmsweise den betroffenen Schiffen zugewiesen wird, ins Auge fassen, nat(cid:252)rlich als Erg(cid:228)nzung zum herk(cid:246)mmlichen Programm f(cid:252)r den Bau von Fischereifahrzeugen? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (5. Januar 2000) Am 22. November 1999 kam es im Rat (cid:132)der Fischereiminister(cid:147) zu einer Einigung (cid:252)ber die Verordnung zur Festlegung der Modalit(cid:228)ten und Bedingungen f(cid:252)r die gemeinschaftlichen Strukturma(cid:223)nahmen im Fische- reisektor, die unter anderem die Bedingungen enth(cid:228)lt, unter denen ein Mitgliedstaat seine Fischereiflotte mit bzw. ohne Beihilfen erneuern und modernisieren kann


title: Reglamento (CE) n° 2665/1999 de la Comisión, de 16 de diciembre de 1999, por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación de los cereales y de las harinas, grañones y sémolas de trigo o de centeno

text: L 325/44 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 12. 1999 REGLAMENTO (CE) No 2665/1999 DE LA COMISIÓN de 16 de diciembre de 1999 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación de los cereales y de las harinas, grañones y sémolas de trigo o de centeno LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece una organización común de mercados en el sector de los cereales (1), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 1253/1999 (2), y, en particular, el apartado 2 de su artículo 13, (1) (2) (3) Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el artí- culo 13 del Reglamento (CEE) no 1766/92, la diferencia entre las cotizaciones o los precios en el mercado mundial de los productos contemplados en el artículo 1 de dicho Reglamento y los precios de dichos productos en la Comunidad puede cubrirse mediante una restitu- ción a la exportación; las restituciones Considerando que deben fijarse teniendo en cuenta los elementos mencionados en el artículo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comi- sión, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen las disposiciones de aplicación del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesión de las restituciones por exportación y las medidas que deben adoptarse en caso de perturbación en el sector de los cereales (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2513/98 (4); Considerando que, en lo que se refiere a las harinas, grañones y sémolas de trigo o de centeno, la restitución aplicable a dichos productos debe calcularse teniendo en cuenta la cantidad de cereales necesaria para la fabrica- ción de los mismos; que el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisión ha fijado dichas cantidades; (4) (5) (6) (7) Considerando que la situación del mercado mundial o las exigencias específicas de determinados mercados pueden requerir la diferenciación de la restitución para determinados productos de acuerdo con su destino; Considerando que la restitución debe fijarse una vez por mes y puede ser modificada en el intervalo; Considerando que la aplicación de dichas modalidades a la situación actual de los mercados en el sector de los cereales, y, en particular, a las cotizaciones o precios de dichos productos en la Comunidad y en el mercado mundial, conduce a fijar la restitución en los importes consignados en el anexo; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Se fijan en los importes consignados en el anexo las restitu- ciones a la exportación, en el estado en que se encuentran, de los productos contemplados en las letras a), b) y c) del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1766/92, excepto la malta. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 17 de diciembre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 16 de diciembre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. 17. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 325/45 ANEXO del Reglamento de la Comisión, de 16 de diciembre de 1999, por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación de los cereales y de las harinas, grañones y sémolas de trigo o de centeno Código del producto Destino (1) (en EUR/t) Importe de las restituciones Código del producto Destino (1) (en EUR/t) Importe de las restituciones 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — (1) Los destinos se identifican como sigue: 01 todos los terceros países, 02 otros terceros países, 03 Suiza, Liechtenstein. — 0 — 32,50 0 57,00 0 — 20,00 0 — — — 37,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 58,25 54,50 50,25 46,50 43,25 — — 87,00 68,50 — 15,00 (2) 13,40 (2) — 15,00 (2) — (2) Si el producto contiene sémolas en copos no se concederá restitución alguna. Nota: Las zonas serán las que se delimitan en el Reglamento (CEE) no 2145/92 de la Comisión (DO L 214 de 30. 7. 1992, p. 20), modificado


title: PREGUNTA ESCRITA E-2476/99 de Monica Frassoni (Verts/ALE) a la Comisión. Denuncia por acoso.

eurovoc_concepts:
European Commission
servant (EU)

text: 3. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 280 E/51 ¿No estÆ de acuerdo el Consejo en que esta situaci(cid:243)n es inaceptable y que representa un fracaso por parte de los Estados miembros frente a los pasajeros y las compaæ(cid:237)as aØreas, al cual deber(cid:237)an poner remedio inmediatamente? Respuesta (13 de marzo de 2000) El Consejo comparte las preocupaciones de Su Seæor(cid:237)a. En su Resoluci(cid:243)n de 19 de julio de 1999 (1) ya ha indicado que la situaci(cid:243)n de los retrasos en el trÆfico aØreo socava la eficacia del transporte aØreo comunitario, causa graves inconvenientes a los viajeros y puede originar una carga adicional para el medio ambiente. Tras acoger con satisfacci(cid:243)n las medidas adoptadas por la Organizaci(cid:243)n Europea para la Seguridad de la Navegaci(cid:243)n AØrea (EUROCONTROL) para mejorar la eficacia de la gesti(cid:243)n del trÆfico aØreo en Europa, el Consejo ha invitado a todos los Estados miembros a que intensifiquen su acci(cid:243)n a nivel nacional y a la Comisi(cid:243)n a que presente una comunicaci(cid:243)n sobre las medidas adoptadas para reducir los retrasos y la congesti(cid:243)n del trÆfico aØreo en Europa. A ra(cid:237)z de esta Resoluci(cid:243)n, la Comisi(cid:243)n ha presentado al Consejo, en su sesi(cid:243)n del 9 y 10 de diciembre de 1999, una comunicaci(cid:243)n general sobre esta cuesti(cid:243)n encaminada a la creaci(cid:243)n del «cielo œnico europeo». En particular, el Consejo ha tomado nota de la intenci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n de constituir un Grupo de alto nivel que reœna a los responsables de la gesti(cid:243)n del trÆfico aØreo en los Estados miembros, que pueda abarcar la utilizaci(cid:243)n civil y militar del espacio aØreo con la debida consideraci(cid:243)n de los intereses de los usuarios finales de dicho tipo de transporte. El Consejo se encuentra a la espera del informe de la Comisi(cid:243)n sobre el resultado de este Grupo de alto nivel a fin de poder deliberar al respecto en su sesi(cid:243)n de junio de 2000. (1) DO C 222 de 4. 8. 1999, p. 1. (2000/C 280 E/051) PREGUNTA ESCRITA E-2476/99 de Monica Frassoni (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Denuncia por acoso El 20 de noviembre de 1998, un experto nacional en comisi(cid:243)n de servicio en la Comisi(cid:243)n Europea present(cid:243) una denuncia por acoso ante sus superiores, reiterÆndola el 4 de diciembre de ese mismo aæo. No se tomaron medidas de protecci(cid:243)n algunas, a pesar de las recomendaciones de la Comisi(cid:243)n. El 25 de febrero de 1999, dicho experto fue obligado a abandonar sus funciones en condiciones particularmente humillantes, y su solicitud de renovaci(cid:243)n de contrato, que contaba con el apoyo de la Comisi(cid:243)n, fue rechazada. Todo parece indicar que nos hallamos ante una transgresi(cid:243)n de los principios de protecci(cid:243)n de las v(cid:237)ctimas que figuran en las recomendaciones de la Comisi(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n s(cid:243)lo decidi(cid:243) abrir una investigaci(cid:243)n interna tres meses despuØs de la presentaci(cid:243)n de la primera denuncia. Esta investigaci(cid:243)n todav(cid:237)a no ha concluido. 1. 2. 3. ¿QuØ procedimiento se utiliza en los casos de denuncias por acoso en la misma Comisi(cid:243)n Europea? ¿QuØ medidas de protecci(cid:243)n existen? ¿QuØ sanciones puede imponer la Comisi(cid:243)n Europea al autor de un acoso? ¿CuÆl es el plazo para concluir los procedimientos internos, y quØ garant(cid:237)as de imparcialidad se 4. ofrecen? 5. ¿CuÆles son las medidas compensatorias en favor de las v(cid:237)ctimas de acoso? C 280 E/52 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 10. 2000 Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (9 de febrero de 2000) Toda denuncia por acoso presentada por un miembro del personal de la Comisi(cid:243)n puede generar una investigaci(cid:243)n administrativa, cuya pertinencia decide la autoridad facultada para proceder a los nombra- mientos (AFPN). La Comisi(cid:243)n proporcion(cid:243) a su personal informaci(cid:243)n espec(cid:237)fica sobre los procedimientos vinculados con la protecci(cid:243)n de la dignidad de la persona en una informaci(cid:243)n administrativa de fecha 29 de febrero de 1996. El objeto de la investigaci(cid:243)n administrativa es comprobar la existencia de hechos que puedan dar lugar a un procedimiento disciplinario contra la persona autora de los mismos. La jerarqu(cid:237)a del acosado puede tomar medidas para proteger a la v(cid:237)ctima mientras se estÆ realizando la investigaci(cid:243)n, tal como puede ser la transferencia a otro puesto. La AFPN puede iniciar un procedimiento disciplinario a petici(cid:243)n de la jerarqu(cid:237)a de la persona afectada o a iniciativa propia. Como consecuencia del procedimiento se puede imponer una de las sanciones recogidas en el Estatuto de los funcionarios. A la fase de investigaci(cid:243)n administrativa no se aplican plazos. En caso de que se inicie el procedimiento disciplinario a ra(cid:237)z de una decisi(cid:243)n de la AFPN, en funci(cid:243)n de cada caso, la Comisi(cid:243)n estÆ sometida a los plazos establecidos en el art(cid:237)culo 87 y en el anexo IX del Estatuto de los funcionarios. Para poder determinar la sanci(cid:243)n adecuada, la AFPN ha de comprobar todos los hechos imputados a la persona sometida a procedimiento disciplinario y, por tanto, tiene derecho y estÆ obligada a eliminar todas las dudas. La AFPN puede tomar una decisi(cid:243)n sin el dictamen del Consejo de disciplina en los casos en los que se apliquen medidas disciplinarias tales como el apercibimiento o la amonestaci(cid:243)n, pero deben consultar a dicho Consejo para adoptar otras medidas. La AFPN adopta su decisi(cid:243)n final tras haber recabado el dictamen del Consejo de Disciplina. En el apartado 3 del art(cid:237)culo 7 del anexo IX del Estatuto se establece que la autoridad facultada para proceder a los nombramientos debe adoptar su decisi(cid:243)n en un plazo de un mes a partir del momento en que el Consejo de disciplina emita su dictamen motivado, previa audiencia del interesado. Sin embargo, la jurisprudencia del Tribunal de Justicia y del Tribunal de Primera Instancia pone de manifiesto que los plazos establecidos en el apartado 3 del art(cid:237)culo 7 no son obligatorios, sino que se trata simplemente de normas de buena administraci(cid:243)n. El procedimiento disciplinario se basa en el principio de la presunci(cid:243)n de inocencia. La regularidad e imparcialidad de la totalidad del procedimiento se hallan bajo el control del Tribunal de Primera Instancia. En lo que respecta a la compensaci(cid:243)n de las v(cid:237)ctimas de acoso, la instituci(cid:243)n puede estar obligada a compensarlas si se demuestra que el perjuicio sufrido es consecuencia de una deficiencia de la instituci(cid:243)n relacionada con el servicio. (2000/C 280 E/052) PREGUNTA ESCRITA E-2480/99 de Cristiana Muscardini (UEN) y Mauro Nobilia (UEN) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Normas de seguridad relativas a las viviendas Recientes derrumbamientos de edificios de viviendas (el aæo pasado en Roma y este aæo en Foggia), aparentemente sin causas espec(cid:237)ficas, o sea, no debidas a fugas de gas o a terremotos, ademÆs de causar muchas v(cid:237)ctimas han suscitado temores en la poblaci(cid:243)n y dudas justificadas entre los administradores pœblicos en cuanto a los niveles m(cid:237)nimos de seguridad de las construcciones civiles