title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2314/99 di Bartho Pronk (PPE-DE) alla Commissione. Assicurazione autoveicoli all'estero.

eurovoc_concepts:
application of EU law
free movement of persons
motor vehicle insurance

text: C 280 E/28 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 circa un quarto rispetto a quelli del trasporto su strada. Gli incidenti tra autovetture causano un numero di decessi per passeggero/chilometro circa venti volte superiore rispetto al trasporto ferroviario. Analoga- mente, gli incidenti mortali che colpiscono il personale del trasporto merci su rotaia rappresentano circa un ventesimo di quelli del trasporto merci su gomma. Queste statistiche dimostrano che, sotto ogni punto di vista, il trasporto ferroviario Ł molto piø sicuro rispetto al trasporto su strada. Pertanto, l(cid:146)adozione di misure che riescano a promuovere un maggiore utilizzo del trasporto ferroviario potrebbe contribuire a ridurre il numero totale degli infortuni e dei decessi. Alla luce di quanto sopra, la Commissione considera molto preoccupante il fatto che la quota di mercato del trasporto ferroviario sia scesa a circa il 40 % rispetto ai livelli del 1970. Nel 1997 il trasporto su rotaia rappresentava rispettivamente l(cid:146)8,6 % e il 14,4 % del trasporto marittimo su breve distanza) e del trasporto terrestre all(cid:146)interno della Comunit(cid:224). trasporto di superficie (compreso il Migliorando la competitivit(cid:224) delle ferrovie e creando un(cid:146)industria ferroviaria capace di fornire adeguati servizi agli utenti attuali e a quelli potenziali, si contribuirebbe in maniera rilevante a promuovere l(cid:146)utilizzo del mezzo ferroviario. Una volta attuato, il pacchetto sulle infrastrutture ferroviarie, sul quale il Consiglio ha raggiunto un accordo politico il 10 dicembre 1999, segner(cid:224) un passo importante in tale direzione. Il pacchetto prevede tra l(cid:146)altro che le norme di sicurezza vengano fissate da organi indipendenti in modo da garantire una maggiore fiducia nelle procedure di sicurezza. Riconoscendo l(cid:146)importanza dell(cid:146)adozione di adeguate norme di sicurezza a livello comunitario, la Commissione ha svolto un intenso lavoro in due settori specifici. Innanzitutto, la recente proposta di direttiva (1) della Commissione sull(cid:146)interoperabilit(cid:224) delle ferrovie convenzionali prevede l(cid:146)introduzione di norme tecniche e la certificazione delle attrezzature da parte di organismi accreditati e obbliga gli Stati membri a controllare regolarmente il funzionamento e l(cid:146)utilizzo delle attrezzature ferroviarie certificate. In secondo luogo, la Commissione ha realizzato uno studio sulla regolamentazione e le norme di sicurezza delle ferrovie in Europa. La relazione finale, disponibile tra breve, consentir(cid:224) di individuare gli ulteriori interventi necessari a livello comunitario. (1) COM(1999) 617 def. (2000/C 280 E/027) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2314/99 di Bartho Pronk (PPE-DE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Assicurazione autoveicoli all(cid:146)estero i Paesi Bassi, limita la possibilit(cid:224) di In taluni Stati membri dell(cid:146)UE, fra cui soggiornare all(cid:146)estero per un periodo superiore a tre mesi, talvolta persino otto settimane, e ci(cid:242) perchØ un(cid:146)auto assicurata proveniente da detti paesi pu(cid:242) rimanere all(cid:146)estero soltanto per un determinato periodo di tempo ininterrotto. Una siffatta situazione pu(cid:242) costituire un ostacolo al diritto di soggiorno in altri paesi e ci(cid:242) tanto piø che, in generale, risulta impossibile stipulare un contratto assicurativo nel paese di residenza temporanea per il semplice motivo che il numero di immatricolazione dell(cid:146)auto non Ł registrato in detto paese. Ci(cid:242) premesso, l(cid:146)assicurazione autoveicoli 1. Ł la Commissione al corrente di detta situazione? In caso affermativo, conviene essa che ne risulta ostacolata la libera circolazione sia dei lavoratori che 2. delle persone? 3. 4. In quali paesi si verifica quanto sopra e in quali non? Quali provvedimenti ventila la Commissione per porre rimedio a detta situazione? Risposta data dal sig. Bolkestein in nome della Commissione (13 gennaio 2000) La Commissione Ł al corrente della prassi commerciale citata dall(cid:146)onorevole parlamentare ma non dispone di informazioni precise sulle imprese di assicurazione degli Stati membri in essa coinvolte. 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/29 Ai sensi dell(cid:146)articolo 2 della terza direttiva «assicurazione autoveicoli» 90/232/CEE del 14 maggio 1990 relativa al ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri in materia di assicurazione della responsa- bilit(cid:224) civile risultante dalla circolazione di autoveicoli (1), «tutti i contratti di assicurazione obbligatoria della responsabilit(cid:224) civile derivante dalla circolazione dei veicoli valgono, in base ad un unico premio, per l(cid:146)intero territorio della Comunit(cid:224)». Di conseguenza, le imprese di assicurazione non hanno il diritto di escludere alcun territorio comunitario dalla loro copertura. In base al principio della libert(cid:224) contrattuale prevista dalla legislazione nazionale, tuttavia, le polizze di talune imprese di assicurazione prevedono la risoluzione del contratto dopo che l(cid:146)assicurato ha trascorso un determinato periodo di tempo di un altro Stato membro. Secondo tali imprese, infatti, un cambio di residenza da parte dell(cid:146)assicurato pu(cid:242) rendere necessaria una nuova valutazione dei rischi. ¨ chiaro che, in tali casi, l(cid:146)assicurazione dovrebbe rimborsare agli assicurati la quota del premio versata in eccesso in conseguenza della conclusione anticipata del contratto. La risoluzione del contratto assicurativo quando l(cid:146)assicurato trasferisce la propria residenza in un altro Stato membro appare giustificata in quanto il veicolo deve essere immatricolato nel nuovo paese di residenza e, in base alle direttive assicurative, il rischio viene situato nel paese di immatricolazione. In casi siffatti, tuttavia, la copertura assicurativa non dovrebbe presentare particolari problemi. L(cid:146)assicurazione pu(cid:242) essere infatti fornita dalla stessa impresa di assicurazione o da un(cid:146)altra autorizzata a operare in regime di libera prestazione di servizi a partire dallo Stato membro di provenienza, oppure da qualsiasi impresa con sede nel nuovo Stato membro di residenza. La normativa fiscale, che impone di immatricolare i veicoli nello Stato membro di residenza, fissa per l(cid:146)immatricolazione termini vincolanti al fine di garantire il pagamento delle imposte relative. ¨ auspicabile che i contratti assicurativi tengano conto di tali termini. Non Ł infatti ragionevole pretendere che le polizze assicurative garantiscano una copertura permanente che consenta agli assicurati di rimandare indefinita- mente l(cid:146)immatricolazione dei propri veicoli oltre i termini previsti. Una situazione diversa si verifica nei casi in cui l(cid:146)assicurato non trasferisce realmente la propria residenza in un altro Stato membro, ma si trova all(cid:146)estero solo temporaneamente per motivi professionali o privati. In tale caso la risoluzione anticipata del contratto assicurativo pu(cid:242) costituire un problema per l(cid:146)assicurato, che potrebbe incontrare difficolt(cid:224) a stipulare un altro contratto di assicurazione per il periodo del suo soggiorno temporaneo all(cid:146)estero. I cittadini europei, tuttavia, non dovrebbero restare privi di copertura assicurativa in tali casi. La Commissione, che sta costituendo un gruppo di lavoro sulla modernizzazione delle direttive «assicura- zione autoveicoli» con la partecipazione degli Stati membri, esaminer(cid:224) la situazione citata dall(cid:146)onorevole parlamentare, nonchØ possibili interventi correttivi. (1) GU L 129 del 19. 5. 1990. (2000/C 280 E/028) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2339/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Registro navale greco Dopo taluni controlli, un(cid:146)apposita commissione dell(cid:146)Unione europea ha riconosciuto il registro navale greco quale organismo responsabile dei sopralluoghi e delle ispezioni a bordo di imbarcazioni soltanto per in quanto soddisfa unicamente i criteri qualitativi della il territorio greco e per la durata di tre anni, direttiva 94/57/CE (1) relativa alle disposizioni e alle norme comuni per gli organismi che effettuano le ispezioni e le visite di controllo delle navi. Pu(cid:242) la Commissione fornire i dettagli riguardanti i risultati dei controlli al registro navale greco? Giudica soddisfacenti i risultati del controllo di qualit(cid:224)? Quali carenze sono state riscontrate in merito ai criteri quantitativi? ¨ venuta a conoscenza di denunce a carico del registro navale greco? Quali osservazioni generali Ł in grado di fare? (1) GU L 319 del 12. 12. 1994, pag. 20


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2438/99 esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle. Ranskan sähkölain hylkäämisen seuraukset sisämarkkinoille.

eurovoc_concepts:
France
electrical industry
liberalisation of the market
national implementing measure
national parliament
public service
single market

formats: html pdf print

text: C 219 E/162 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2000) Komissio katsoo, ett(cid:228) yksil(cid:246)iden suojelusta henkil(cid:246)tietojen k(cid:228)sittelyss(cid:228) ja n(cid:228)iden tietojen vapaasta liikku- vuudesta 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1995 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivill(cid:228) 95/46/EY (1), johon arvoisa parlamentin j(cid:228)sen viittaa, on t(cid:228)rke(cid:228) merkitys s(cid:228)hk(cid:246)isen kaupank(cid:228)ynnin kehitt(cid:228)misess(cid:228). Direktiivin tarkoituksena on sallia henkil(cid:246)tietojen vapaa liikkuvuus j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228) ja samalla taata koko yhteis(cid:246)ss(cid:228) korkeatasoinen suoja yksil(cid:246)iden perusoikeuksille, erityisesti oikeudelle yksityisel(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n. Korkeatasoinen suoja on tarpeen, jotta varmistetaan kuluttajien luottamus online-palveluihin ja mahdollis- tetaan siten s(cid:228)hk(cid:246)isen kaupank(cid:228)ynnin kehittyminen. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) komissio seuraa erityisen tarkkaan direktiivin saattamista osaksi kansallisia lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). On useita j(cid:228)senvaltioita, joissa t(cid:228)m(cid:228) ei ole viel(cid:228) toteutunut, ja n(cid:228)it(cid:228) vastaan komissio on nostanut yhteis(cid:246)n velvoitteiden noudattamatta j(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228) koskevan kanteen. Komissiolla ei ole k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n tietoja, jotka osoittaisivat parlamentin j(cid:228)senen mainitsemat eroavaisuudet. T(cid:228)llaisia eroavaisuuksia saattaa kuitenkin aiheutua siit(cid:228), ett(cid:228) direktiivi(cid:228) ei ole saatettu osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Jos ilmenisi, ett(cid:228) direktiiviss(cid:228) j(cid:228)senvaltioille j(cid:228)tetty toimenpidemarginaali erityisesti parlamentin j(cid:228)senen mainitsemien oikeushenkil(cid:246)iden tietosuojan tason osalta voisi aiheuttaa esteit(cid:228) sis(cid:228)markkinoiden moitteet- tomalle toiminnalle, komissio ryhtyisi tarvittaviin toimenpiteisiin. (1) EYVL L 281, 23. 11. 1999. (2000/C 219 E/206) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2438/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): W. G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Ranskan s(cid:228)hk(cid:246)lain hylk(cid:228)(cid:228)misen seuraukset sis(cid:228)markkinoille Sen j(cid:228)lkeen, kun Ranskan kansalliskokous hyv(cid:228)ksyi s(cid:228)hk(cid:246)lain 2. maaliskuuta 1999 ensimm(cid:228)isess(cid:228) k(cid:228)sit- telyss(cid:228), senaatti hylk(cid:228)si sen torstaina 18. marraskuuta 1999. Virallisesti eurooppalaisen s(cid:228)hk(cid:246)direktiivin tuli olla osa kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) jo 18. helmikuuta 1999 menness(cid:228). 1. Mit(cid:228) seurauksia Ranskan s(cid:228)hk(cid:246)lain hylk(cid:228)(cid:228)misell(cid:228) on komission mukaan Euroopan s(cid:228)hk(cid:246)markkinoi- den vapauttamiselle, kun otetaan huomioon komission antama vastaus kysymyksen esitt(cid:228)j(cid:228)n aikaisempiin kysymyksiin? S(cid:228)hk(cid:246)lain hylk(cid:228)(cid:228)minen Ranskassa johtaa s(cid:228)hk(cid:246)n sis(cid:228)markkinoiden toiminnan h(cid:228)iriintymiseen Euroo- 2. pan unionissa. Kun otetaan huomioon, ett(cid:228) eurooppalaisen direktiivin tuli olla osa kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) jo 18. helmikuuta menness(cid:228) ja ett(cid:228) Ranska on ainoa EU:n j(cid:228)senvaltio, t(cid:228)t(cid:228) velvollisuutta, on asianmukaista aloittaa oikeustoimet Ranskaa vastaan. Hitaasti edistyv(cid:228)t oikeustoimet eiv(cid:228)t kuitenkaan tarjoa ratkaisua lyhyell(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Mihin toimiin Euroopan komissio aikoo ryhty(cid:228) lyhyell(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) est(cid:228)(cid:228)kseen ongelmat s(cid:228)hk(cid:246)n sis(cid:228)markkinoiden toiminnassa? joka ei ole t(cid:228)ytt(cid:228)nyt 3. Onko Ranska ilmoittanut asiasta komissiolle? Onko komissiolle tiedotettu, miten Ranskan hallitus aikoo est(cid:228)(cid:228) h(cid:228)iri(cid:246)t sis(cid:228)markkinoiden toiminnassa mahdollisimman pikaisesti ja mihin todellisiin toimiin se aikoo ryhty(cid:228) yhdess(cid:228) komission kanssa rajoittaakseen n(cid:228)it(cid:228) h(cid:228)iri(cid:246)it(cid:228) mahdollisimman suuressa m(cid:228)(cid:228)rin? 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/163 4. Mitk(cid:228) vastatoimet komissio sallii EU:n j(cid:228)senvaltioilta vastavuoroisuusartiklan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanemiseksi? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (13. tammikuuta 2000) 1. Komissio pahoittelee, ett(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)laitoksen nykyaikaistamista ja kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevan lakialoitteen hyv(cid:228)ksymist(cid:228) lyk(cid:228)ttiin. Kyseisell(cid:228) aloitteella olisi saatettu s(cid:228)hk(cid:246)n sis(cid:228)markkinoita koskevista yhteisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1996 annettu parlamentin ja neuvoston direktiivi 92/96/EY (1) osaksi Ranskan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ja taattu muiden j(cid:228)senvaltioiden s(cid:228)hk(cid:246)ntuottajille oikeus toimittaa s(cid:228)hk(cid:246)(cid:228) vaati- mukset t(cid:228)ytt(cid:228)ville ranskalaisille kuluttajille ja annettu ranskalaisille kuluttajille vapaus valita s(cid:228)hk(cid:246)ntoimit- tajansa. 2. Sen j(cid:228)lkeen, kun hanke oli kaatunut Ranskan senaatin ja kansalliskokouksen sekakomiteassa ((cid:148)com- mission mixte paritaire(cid:148)) 18. 11. 1999, komissio antoi 24. 11. 1999 Ranskalle virallisen huomautuksen, jossa se kehotti Ranskaa esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomautuksensa kahden viikon kuluessa. Lis(cid:228)ksi komissio antoi 23. 12. 1999 Ranskalle lausunnon perusteluineen EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (ent. 169 artikla) mukaisesti. Energia-asioiden valtiosihteeri ryhtynyt toimenpiteisiin lain hyv(cid:228)ksymiseksi helmikuussa 2000. ilmoitti 2. 12. 1999 energia-asioiden neuvostolle, ett(cid:228) Ranskan hallitus oli ElectricitØ de Francen aloitteesta ja Ranskan hallituksen suostumuksella yli 100 gigawattituntia (GWh) 3. kuluttavat teolliset asiakkaat (eli 22 % markkinoista) p(cid:228)(cid:228)sev(cid:228)t jakeluverkkoon julkisin tariffein mahdollisesti muiden j(cid:228)senvaltioiden toimittajilta ostetun s(cid:228)hk(cid:246)n siirt(cid:228)miseksi. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s soveltaa direktiivin 96/92/EY 19 artiklan 5 kohdan tasapainolauseketta kuuluu j(cid:228)senvaltioille. 4. Komissio valvoo sen asianmukaista soveltamista ja erityisesti sit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden markkinat ovat avoinna kaikille mahdollisille toimittajille niiden asiakkaiden osalta, jotka kuluttavat yli 100 GWh. (1) EYVL L 27, 30. 1. 1997. (2000/C 219 E/207) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2440/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Giles Chichester (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Ruotsin hallituksen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s sulkea Barseb(cid:228)ckin ydinvoimala Ruotsin hallitus on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt sulkea marraskuun 1999 loppuun menness(cid:228) l(cid:228)hell(cid:228) K(cid:246)(cid:246)penhaminaa sijaitsevassa Barseb(cid:228)ckin ydinvoimalassa yhden Ruotsin kahdestatoista ydinreaktorista. Reaktori on toinen yksityisomistuksessa olevista ydinlaitoksista. Ruotsin valtio omistaa muut kymmenen reaktoria valtion voimalaitoksen v(cid:228)lityksell(cid:228). Hallitus ei kuitenkaan ole teett(cid:228)nyt ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointitutkimusta reaktorin sulkemisen vaikutuksista eik(cid:228) se ole tehnyt sitoumuksia omistajille ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille maksettavista korvauksista. Tilanne her(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)rkeit(cid:228) kysymyksi(cid:228), joita Euroopan komission olisi k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228) kiireellisin(cid:228) suunniteltua sulkemisp(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) silm(cid:228)ll(cid:228) pit(cid:228)en: 1. Voiko komissio ilmoittaa, onko Ruotsin hallituksen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s sulkea toinen yksityisomistuksessa olevista reaktoreista yhden valtion omistuksessa olevan laitoksen asemesta EU:n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vastaista kilpailun n(cid:228)k(cid:246)kulmasta? 2. Katsooko komissio, ett(cid:228) t(cid:228)ydellinen ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointi on asianmukaisesti suoritettu t(cid:228)m(cid:228)n tapauksen yhteydess(cid:228), ja jos vastaus on kielteinen, eik(cid:246) sulkemisp(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) olisi peruutettava v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti? 3. Miksi Euroopan komissio ei ole ryhtynyt toimenpiteisiin t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa, vaikka Ruotsin korkein hallinto-oikeus, ylimm(cid:228)n oikeusasteen muutoksenhakutuomioistuin, puolusti hallituksen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228), mutta ei pyyt(cid:228)nyt ennakkoratkaisua Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimelta?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2359/99 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) ja Brian Crowley (UEN) komissiolle. Synteettiset huumeet.

eurovoc_concepts:
European social policy
drug addiction
public awareness campaign

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/31 tilintarkastuksen, joka voidaan rahoittaa my(cid:246)s budjetin B-osasta. Nykyisin ei tehd(cid:228) konsolidointia, jonka perusteella voitaisiin arvioida tilintarkastuksen kokonaiskustannukset. Komissio sopi marraskuussa 1999 ottavansa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n toimintoperusteisen johtamisen, jonka perusteella komissio voinee antaa t(cid:228)m(cid:228)n tyyppisi(cid:228) tietoja my(cid:246)hemmin. Jos todetaan, ett(cid:228) varoja on k(cid:228)ytetty v(cid:228)(cid:228)rin, komissio aloittaa varojen perinn(cid:228)n varainhoitoasetuksen (1) 28 ja 29 artiklan mukaisesti. Toimivaltaiset tulojen ja menojen hyv(cid:228)ksyj(cid:228)t laativat perint(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset, jotka l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n varainhoidon valvojalle hyv(cid:228)ksymismerkint(cid:228)(cid:228) varten ja tilinpit(cid:228)j(cid:228)n kirjattavaksi. Tilinpit(cid:228)j(cid:228)n teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on laatia velkomiskirje ja varmistaa huolellisesti, ett(cid:228) komissiolle tulevat varat perit(cid:228)(cid:228)n. H(cid:228)n aloittaa perint(cid:228)menettelyn, jos varoja ei makseta er(cid:228)p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228). Koska raportointij(cid:228)rjestelm(cid:228)n t(cid:228)rkein tavoite on saatavien tehokas perint(cid:228), ei t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa voida antaa tukirahoituksen perint(cid:228)(cid:228) koskevia yleisi(cid:228) prosenttilukuja. Raportoinnin kehitt(cid:228)minen Sincom2-laskentaj(cid:228)r- jestelm(cid:228)ss(cid:228) antanee komissiolle tulevaisuudessa mahdollisuuden laatia yleisempi(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n tyyppisi(cid:228) tilastoja. (1) EYVL L 356, 31. 12. 1977. (2000/C 280 E/030) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2359/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Cristiana Muscardini (UEN) ja Brian Crowley (UEN) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Synteettiset huumeet (cid:129) Kemialliset huumeet levi(cid:228)v(cid:228)t pelottavaa vauhtia ja vaativat uhreja kaikissa Euroopan unionin j(cid:228)senval- tioissa. (cid:129) Lehdist(cid:246)n mukaan joitakin n(cid:228)iden aineiden yksityiskohtaisia valmistusohjeita levitet(cid:228)(cid:228)n Internetin v(cid:228)lityksell(cid:228) niin, ett(cid:228) kemiallisten huumeiden valmistaminen on mahdollista my(cid:246)s kotona. (cid:129) Lis(cid:228)ksi monet k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t ovat kuitenkin liian nuoria ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228)kseen n(cid:228)iden aineiden aiheuttamia peruuttamattomia vahinkoja, joista ilmeinen esimerkki on Lombardiassa (Italia) 17-vuotiaalle tyt(cid:246)lle tehty maksansiirto. Voisiko komissio tehd(cid:228) mit(cid:228) pikimmin kaikkien j(cid:228)senvaltioiden kansallisten televisioiden julkisilla ja jonka avulla voitaisiin kertoa nuorille ja heid(cid:228)n perheilleen yksityisill(cid:228) kanavilla esitett(cid:228)v(cid:228)n tietoiskun, heit(cid:228) uhkaavasta vaarasta sek(cid:228) varoittaa heit(cid:228) t(cid:228)llaisten aineiden k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) ja pyyt(cid:228)(cid:228) heit(cid:228) tekem(cid:228)(cid:228)n yhteisty(cid:246)t(cid:228) toimivaltaisten viranomaisten kanssa, jotta t(cid:228)llaisten aineiden jakelu ja levitt(cid:228)minen voitaisiin havaita ja est(cid:228)(cid:228)? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2000) Komissio on arvoisan parlamentin j(cid:228)senen tavoin huolissaan synteettisten huumausaineiden aiheuttamista ongelmista. Komissio esitti huumausaineiden torjuntaa koskevasta Euroopan unionin toimintasuunnitel- masta (2000(cid:129)2004) antamassaan tiedonannossa (1), ett(cid:228) ongelmaa voidaan torjua asianmukaisella lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)ll(cid:228), tuotantoon ja huumekauppaan kohdistuvilla toimilla, joihin sis(cid:228)ltyy yhteisty(cid:246)n parantaminen kansallisten viranomaisten ja kemian teollisuuden v(cid:228)lill(cid:228) erityisesti huumausaineiden raaka-aineiden osalta, kansainv(cid:228)lisell(cid:228) yhteisty(cid:246)ll(cid:228) sek(cid:228) kysynn(cid:228)n v(cid:228)hent(cid:228)miseen tiedotus- ja muiden ehk(cid:228)isytoimien avulla t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) toiminnalla. C 280 E/32 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 Tiedonannossa todetaan my(cid:246)s, ett(cid:228) tietoisuutta huumekysymyksist(cid:228) on pyritty lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n suurelle yleis(cid:246)lle tarkoitettujen tiedotuskampanjoiden avulla. Toimiakseen kampanja on suunnattava tarkoin halutulle kohderyhm(cid:228)lle, ja viestien on oltava tietoon perustuvia ja realistisia. Kampanjoiden on tuettava nuorille ja muille avainhenkil(cid:246)ille suunnattua paikallistason ehk(cid:228)isev(cid:228)(cid:228) toimintaa. Lis(cid:228)ksi on korostettava, ett(cid:228) toiminnan pedagoginen l(cid:228)hestymistapa tarkoittaa, ett(cid:228) nuorille suunnattu tiedotus olisi k(cid:228)sitett(cid:228)v(cid:228) viestin- ja vuoropuheluksi eik(cid:228) kampanjaksi. Komissio on vakuuttunut, ett(cid:228) nuorten aktiivinen t(cid:228)prosessiksi osallistuminen tiedotustoimiin on olennaista n(cid:228)iden toimien onnistumisen kannalta. Eurooppalainen ehk(cid:228)isev(cid:228)n p(cid:228)ihdety(cid:246)n viikko on hyv(cid:228) esimerkki siit(cid:228), miten ruohonjuuritason toimintaan on yhdistetty Euroopan laajuinen kampanja, jolla pyrit(cid:228)(cid:228)n tuomaan esiin teemaviikon aihe ja lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n paikallisten tapahtumien n(cid:228)kyvyytt(cid:228). Komissio on huumausaineiden v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)n ehk(cid:228)isemist(cid:228) koskevan yhteis(cid:246)n toimintaohjelman (1996(cid:129)2000) yhteydess(cid:228) k(cid:228)ynnist(cid:228)nyt kolme eurooppalaista ehk(cid:228)isev(cid:228)n p(cid:228)ih- dety(cid:246)n viikkoa kaikissa j(cid:228)senvaltioissa ja osallistunut niiden rahoitukseen. Vuoden 1998 teemaviikolla k(cid:228)siteltiin uusia synteettisi(cid:228) huumausaineita ja nuorisoa. Teemaviikkoon sis(cid:228)ltyi 30 sekunnin tv-mainos 18 kielell(cid:228), radiomainos 6 kielell(cid:228), lehtinen 13 kielell(cid:228) ja juliste 19 lehdiss(cid:228) julkaistu mainos 12 kielell(cid:228), kielell(cid:228). Teemaviikko k(cid:228)ynnistyi huumausaineiden v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)n ehk(cid:228)isy(cid:228) ja huumepolitiikkaa k(cid:228)sittelev(cid:228)ll(cid:228) kahden p(cid:228)iv(cid:228)n kansainv(cid:228)lisell(cid:228) konferenssilla, jonka j(cid:228)rjesti Wienin kaupunki komission tuella. Lis(cid:228)ksi huumausaineiden v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)n ehk(cid:228)isemist(cid:228) koskevalla yhteis(cid:246)n toimintaohjelmalla (1996(cid:129)2000) rahoitetaan hankkeita useissa j(cid:228)senvaltioissa tavoitteena antaa nuorille asianmukaista tietoa synteettisist(cid:228) huumausaineista. N(cid:228)ill(cid:228) hankkeilla on tuotettu useantyyppist(cid:228) valistus- ja tiedotusmateriaalia esitteiden, lehtisten, audiovisuaalisten tuotteiden ja Internet-sivujen muodossa. Lis(cid:228)ksi n(cid:228)m(cid:228) hankkeet on j(cid:228)rjestetty eurooppalaisina verkostoina, joissa pyrit(cid:228)(cid:228)n vaihtamaan hyvi(cid:228) toimintatapoja ja kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yhteistoimia, joilla on eurooppalaista lis(cid:228)arvoa. Komission mielest(cid:228) on toisaalta ep(cid:228)asianmukaista edist(cid:228)(cid:228) sellaisia tiedotusv(cid:228)lineiss(cid:228) esitett(cid:228)vi(cid:228) kampanjoita, joissa ei oteta huomioon paikallisen, alueellisen ja kansallisen tason tarpeita ja kehityst(cid:228). T(cid:228)llaiset kampanjat ovat toissijaisuusperiaatteen vastaisia eiv(cid:228)tk(cid:228) ilmenn(cid:228) kovin tehokasta julkisten varojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Komissio on sitoutunut edelleenkin ehk(cid:228)isem(cid:228)(cid:228)n huumeriippuvuutta ja edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n terveit(cid:228) elintapoja nuorten keskuudessa. (1) KOM(1999) 239 lopullinen. (2000/C 280 E/031) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2365/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Anders Wijkman (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Hiilidioksidip(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t ja ilmasto Monien mielest(cid:228) ilmastokysymys on ihmiskunnan suurin ymp(cid:228)rist(cid:246)ongelma. Energiantuotantoon ja liiken- teeseen kohdistuvat toimenpiteet ovat ratkaisevassa asemassa pyritt(cid:228)ess(cid:228) p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen hallintaan. K(cid:246)(cid:246)penha- minassa toimivan EU:n ymp(cid:228)rist(cid:246)keskuksen viimeisimm(cid:228)n raportin mukaan erityisesti liikenteest(cid:228) per(cid:228)isin olevat hiilidioksidip(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t ovat suuri huolenaihe. Mit(cid:228) toimenpiteit(cid:228) komissio energia- ja liikenneasioista vastaavana tahona harkitsee hiilidioksidip(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen v(cid:228)hent(cid:228)miseksi voimakkaasti EU:ssa? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (14. helmikuuta 2000) Ilmastonmuutos on yksi t(cid:228)rkeimmist(cid:228) kysymyksist(cid:228) yhdennett(cid:228)ess(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n(cid:228)k(cid:246)kohtia kaikkiin alakoh- taisiin politiikkoihin. T(cid:228)m(cid:228) todettiin my(cid:246)s komission yhdent(cid:228)mist(cid:228) koskevassa raportissa (1) Helsingiss(cid:228) kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle sek(cid:228) liikenne- ja ymp(cid:228)rist(cid:246)neuvostojen raporteissa (2) Helsingin Eurooppa-neuvostolle


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2394/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Rådet. Tendapas-tunnellen.

eurovoc_concepts:
Piedmont
Provence-Alpes-Côte d'Azur
common transport policy
competence of the Member States
engineering structure
road safety

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/39 Vil R(cid:229)det indlede en undersłgelse af anvendelsen af tyske granathoveder under et kemisk angreb i 6. Tyrkiet, i betragtning af at materiellet leveredes af en EU-medlemsstat og der er tale om en handling beg(cid:229)et af en ansłgerstat i modstrid med FN-konventionen om kemiske v(cid:229)ben? I ben(cid:230)gtende fald hvorfor ikke? Svar (13. marts 2000) Alle EU-medlemsstater er kontraherende parter i konventionen om forbud mod udvikling, fremstilling, oplagring og anvendelse af kemiske v(cid:229)ben og s(cid:229)danne v(cid:229)bens tilintetgłrelse (CWC). Blandt de generelle forpligtelser i artikel I i denne konvention er hver deltagende stats forpligtelse til »aldrig under nogen omst(cid:230)ndigheder at udvikle, fremstille, p(cid:229) anden m(cid:229)de erhverve, oplagre eller beholde kemiske v(cid:229)ben eller direkte eller indirekte at overfłre kemiske v(cid:229)ben til nogen« eller »p(cid:229) nogen m(cid:229)de at bist(cid:229) andre med eller opmuntre eller forlede andre til at indlade sig p(cid:229) nogen form for virksomhed, som er forbudt for en deltagende stat i henhold til denne konvention«. Organisationen for Forbud mod Kemiske V(cid:229)ben (OPCW) sikrer gennemfłrelsen af bestemmelserne i konventionen, herunder bestemmelserne om international kontrol med dens overholdelse. Alle stater, som er deltager i CWC, er medlemmer af OPCW. R(cid:229)det har intet kendskab til de kilder, som det (cid:230)rede medlem henviser til. (2000/C 280 E/037) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2394/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: Tendapas-tunnellen (cid:129) Tendapas-tunnellen udgłr det eneste forbindelsespas i Alperne mellem Sydpiemont og Frankrig. (cid:129) I de sidste ti (cid:229)r har tunnelen flere gange v(cid:230)ret blokeret som fłlge af jordskred eller fare for jordskred navnlig p(cid:229) grund af sammensynkning af taget, der nu er slidt og udsat for tr(cid:230)kp(cid:229)virkning. (cid:129) Dette har bevirket meget store forsinkelser og trafikpropproblemer for trafikken. (cid:129) Tunnelen, som g(cid:229)r tilbage til 1876, er vanskelig at s(cid:230)tte i normal, brugbar stand. (cid:129) Den er beliggende i en v(cid:230)sentlig hłjde og udgłr en meget stor risiko for landevejstrafikken og for evakuering af personer i tilf(cid:230)lde af ulykker. (cid:129) Passage af tunnelen tvinger bilister til at benytte meget vanskelige str(cid:230)kninger (cid:129) navnlig for lastbiler (cid:129) som n(cid:229)r op i store hłjder. (cid:129) De talrige forslag til hurtigere forbindelser (cid:129) i regionen (cid:129) mellem Frankrig og Italien er blevet forsinket og udsat, undertiden i mange m(cid:229)neder, uden m(cid:230)rkbare fremskridt. Vil R(cid:229)det p(cid:229) baggrund heraf oplyse, hvilken holdning det indtager, og hvad det agter at głre med hensyn til Tendapas-tunnelens fremtid og/eller en vejforbindelse dØr (ny tunnel, i hvilken hłjde, ombygning af den eksisterende tunnel) og mere generelt med hensyn til vejforbindelserne p(cid:229) aksen mellem Frankrig og Italien i Sydpiemont? C 280 E/40 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Svar (13. marts 2000) I lyset af de seneste tunnelulykker (Tauern og Mont Blanc) har R(cid:229)det drłftet de problemer, som transport i Alperne rejser. Det har anbefalet, at der overvejes pr(cid:230)ventive og operative foranstaltninger p(cid:229) europ(cid:230)isk plan for at łge sikkerheden for de borgere, der rejser i Europa. R(cid:229)det har derfor opfordret Kommissionen til i n(cid:230)r fremtid at forel(cid:230)gge det forslag til henstillinger med henblik p(cid:229) at łge sikkerheden i tunneler og forts(cid:230)tte udviklingen af hłje og ensartede sikkerhedsstandarder p(cid:229) europ(cid:230)isk plan. Med hensyn til det specifikke spłrgsm(cid:229)l, det (cid:230)rede medlem har rejst, tilkommer det ikke R(cid:229)det at udtale sig om en situation, som henhłrer under de nationale myndigheders ansvarsomr(cid:229)de. R(cid:229)det afventer forslag fra Kommissionen. (2000/C 280 E/038) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2397/99 af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Vejinfrastrukturer i Carrara I Carrara (Toscana-regionen i Italien) er den stłrste łkonomiske sektor marmorforarbejdningssektoren, som besk(cid:230)ftiger over 10. 000 personer. For nylig blev det erkl(cid:230)ret, at lastvognstog til transport af marmoret havde n(cid:229)et et kritisk punkt, eftersom livskvaliteten i byen var faldet m(cid:230)rkbart. Lłsningen p(cid:229) problemet kunne v(cid:230)re anl(cid:230)ggelse af en ca. 5 km lang vej łst for byen for en investering p(cid:229) 75 mia. lire, som ville głre det muligt at halvere transporttiden for marmoret, lette bytrafikken og skabe en interregional akse med forbindelse til den europ(cid:230)iske akse fra Det Tyrrhenske Hav til Brennerpasset. Omr(cid:229)dets vejm(cid:230)ssige isolering kunne overvindes endeligt med anl(cid:230)ggelsen af blot 15 km motortrafikvej mellem (cid:216)stlunigiana og Apuanas kyst. Vil Kommissionen derfor oplyse, om der eksisterer specifikke finansielle instrumenter til gennemfłrelse af et infrastrukturprojekt som ovenn(cid:230)vnte? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (21. januar 2000) Strukturfondene kan finansiere infrastrukturprojekter som det, det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner, s(cid:229)fremt de finder sted i et stłtteberettiget omr(cid:229)de. I den forbindelse afventer Kommissionen de italienske myndigheders reviderede forslag vedrłrende m(cid:229)l 2 i overensstemmelse med de g(cid:230)ldende bestemmelser for den kommende programmeringsperiode 2000- 2006 (1). (1) EFT L 161 af 26. 6. 1999


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2338/99 från Ioannis Marínos (PPE-DE) till kommissionen. Fri rörelse för kapital inom hälsosektorn.

text: C 303 E/50 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/044) SKRIFTLIG FR¯GA E-2338/99 fr(cid:229)n Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Fri r(cid:246)relse f(cid:246)r kapital inom h(cid:228)lsosektorn Tillhandah(cid:229)llandet av h(cid:228)lsotj(cid:228)nster spelar en viktig roll n(cid:228)r vi nu befinner oss p(cid:229) tr(cid:246)skeln till ett nytt (cid:229)rhundrade. Jag (cid:228)r medveten om att dagens EU inte har n(cid:229)gon enhetlig politik p(cid:229) h(cid:228)lsoomr(cid:229)det, men (cid:228)ven om att detta, trots de sv(cid:229)righeter som finns, en dag kommer att bli verklighet. Jag ber kommissionen upplysa mig om f(cid:246)ljande: (cid:129) Kan vilka inskr(cid:228)nkningar som helst f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av h(cid:228)lsotj(cid:228)nster inom EU? Kan en medlemsstat inf(cid:246)ra inskr(cid:228)nkningar med avseende p(cid:229) belopp eller preferentiella best(cid:228)mmelser med avseende p(cid:229) sjukhusens eller klinikernas utrustning, och har vilken EU-medborgare som helst r(cid:228)tt att verka inom branschen f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llandet av h(cid:228)lsotj(cid:228)nster? inf(cid:246)ras vad g(cid:228)ller fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r kapital p(cid:229) omr(cid:229)det (cid:129) Omfattar den fria r(cid:246)rligheten f(cid:246)r kapital (cid:228)ven icke-statliga organisationer, till exempel religi(cid:246)sa s(cid:229)dana? Kan vilket religionssamfund som helst starta en klinik, eller rentav flera kliniker, i vilken medlemsstat som helst? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 februari 2000) Parlamentsledamotens fr(cid:229)ga g(cid:228)ller olika friheter p(cid:229) den inre marknaden, t. ex. fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r kapital (artikel 56 f. d. artikel 73b) i EG-f(cid:246)rdraget, etableringsr(cid:228)tt (artikel 43 f. d. artikel 52), fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r tj(cid:228)nster (artikel 49 f. d. artikel 59) och fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r arbetstagare (artikel 39 f. d. artikel 48). Den fria r(cid:246)rligheten f(cid:246)r kapital som avses i EG-f(cid:246)rdraget g(cid:228)ller i fr(cid:229)ga om tj(cid:228)nster inom h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rdssektorn i princip f(cid:246)r alla slags investeringar i f(cid:246)retag med verksamhet inom denna sektor (s(cid:229)v(cid:228)l direktinvesteringar som portf(cid:246)ljinvesteringar). I enlighet med EG-f(cid:246)rdraget kan (cid:229)tg(cid:228)rder som verkar diskriminerande p(cid:229) dessa investeringsformer vara till(cid:229)tna om de omfattas av f(cid:246)rdragets undantagsbest(cid:228)m- melser (h(cid:228)nsyn till allm(cid:228)n ordning eller s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa), men deras f(cid:246)renlighet med f(cid:246)rdraget kan endast bed(cid:246)mas genom en grundlig unders(cid:246)kning. ˜ven icke-diskriminerande (cid:229)tg(cid:228)rder som begr(cid:228)nsar investeringarna i f(cid:246)retag med verksamhet inom h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rdssektorn kan dessutom vara till(cid:229)tna, om dessa (cid:229)tg(cid:228)rder uppfyller fyra grundl(cid:228)ggande villkor. De skall anv(cid:228)ndas p(cid:229) ett icke-diskriminerande s(cid:228)tt, de skall vara l(cid:228)mpade f(cid:246)r att uppn(cid:229) det syfte som avses, och de skall inte g(cid:229) ut(cid:246)ver vad som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att syftet skall kunna uppfyllas. S(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rders f(cid:246)renlighet med f(cid:246)rdraget kr(cid:228)ver ocks(cid:229) en detaljerad unders(cid:246)kning. Ovan n(cid:228)mnda best(cid:228)mmelser och principer g(cid:228)ller ocks(cid:229) f(cid:246)r icke-statliga, allm(cid:228)nnyttiga organisationer, t. ex. religi(cid:246)sa organisationer. ˜ven dessa omfattas av den fria r(cid:246)rligheten f(cid:246)r kapital som avses i f(cid:246)rdraget, men endast i den m(cid:229)n denna frihet inte begr(cid:228)nsas av nationella (cid:229)tg(cid:228)rder som kan motiveras p(cid:229) grundval av h(cid:228)nsyn till allm(cid:228)n ordning, s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa, eller mer generellt (cid:148)allm(cid:228)nintresset(cid:148). Medlemsstaterna kan vidta begr(cid:228)nsade nationella (cid:229)tg(cid:228)rder mot etableringsr(cid:228)tten och den fria r(cid:246)rligheten f(cid:246)r tj(cid:228)nster, f(cid:246)rutsatt att dessa (cid:229)tg(cid:228)rder kan motiveras av de sk(cid:228)l som anges i artikel 46 (f. d. artikel 56) i EG-f(cid:246)rdraget (h(cid:228)nsyn till allm(cid:228)n ordning eller s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa), eller av tvingande samh(cid:228)lleliga h(cid:228)nsyn, och (cid:229)tg(cid:228)rderna skall st(cid:229) i ett rimligt f(cid:246)rh(cid:229)llande till det m(cid:229)l som den ber(cid:246)rda medlemsstaten avser att uppn(cid:229) med (cid:229)tg(cid:228)rden. Etableringsr(cid:228)tt g(cid:228)ller s(cid:229)v(cid:228)l f(cid:246)r marknadsakt(cid:246)rer som (cid:228)r etablerade i en medlemsstat 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/51 och vill tillhandah(cid:229)lla gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande tj(cid:228)nster till andra medlemsstater utan att beh(cid:246)va etablera sig i dessa, som f(cid:246)r mottagarna av tj(cid:228)nsterna (t. ex. patienter som erh(cid:229)ller v(cid:229)rd). Nationella best(cid:228)mmelser enligt vilka sjukhus inte skall vara vinstdrivande (cid:228)r f(cid:246)renliga med EG-f(cid:246)rdraget. Denna princip, som inbegrips i EG-f(cid:246)rdragets artikel 48. 2 (f. d. artikel 58), bekr(cid:228)ftas av domstolens dom i m(cid:229)let (cid:148)Sodermare(cid:148) (m(cid:229)l C-70/95, dom av den 17 juni 1997, REG s. I 3395). Andra begr(cid:228)nsningar m(cid:229)ste unders(cid:246)kas mot bakgrund av domstolens r(cid:228)ttspraxis i samband med m(cid:229)let (cid:148)Kohll(cid:148) (m(cid:229)l C158/96, domstolens dom av den 28 april 1998, REG s. I 1931) som ber(cid:246)r h(cid:228)nsyn till allm(cid:228)n h(cid:228)lsa, och mer specifikt behovet av att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla en stabil l(cid:228)kar- och sjukhusservice som alla har tillg(cid:229)ng till, samt tvingande h(cid:228)nsyn till det samh(cid:228)lleliga intresset av att undvika att finansieringen av det g(cid:228)llande social- f(cid:246)rs(cid:228)kringssystemet undermineras. Kvantitativa begr(cid:228)nsningar eller preferenser vad g(cid:228)ller regleringar m(cid:229)ste kunna motiveras av dessa h(cid:228)nsyn. ¯tg(cid:228)rderna f(cid:229)r under inga omst(cid:228)ndigheter, varken juridiskt eller de facto, leda till olika behandling av EU:s medborgare. Vad g(cid:228)ller m(cid:246)jligheterna f(cid:246)r EU-medborgarna att bedriva verksamhet inom h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rdssektorn i enlighet med EG-f(cid:246)rdragets artikel 39 (f. d. artikel 48), regleras r(cid:228)tten till yrkesutbildning av medlems- staterna. Dessa nationella best(cid:228)mmelser skall emellertid st(cid:228)mma (cid:246)verens med gemenskapslagstiftningen, s(cid:228)rskilt r(cid:229)dets direktiv 89/48/EEG (1) och 92/51/EEG (2) om en generell ordning f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av beh(cid:246)righetsgivande h(cid:246)gre utbildning och r(cid:229)dets direktiv 77/452/EEG (3), 78/686/EEG (4), 80/154/EEG (5), 85/433/EEG (6) och 93/16/EEG (7) om (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande av utbildnings-, examens- och andra beh(cid:246)rig- hetsbevis f(cid:246)r respektive sjuksk(cid:246)terskor med ansvar f(cid:246)r allm(cid:228)n h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rd, tandl(cid:228)kare, barn- morskor, farmaceuter och l(cid:228)kare. (1) EGT L 19, 24. 1. 1989. (2) EGT L 209, 24. 7. 1992. (3) EGT L 176, 15. 7. 1977. (4) EGT L 233, 24. 8. 1978. (5) EGT L 33, 11. 2. 1980. (6) EGT L 253, 24. 9. 1985. (7) EGT L 165, 7. 7. 1993. (2000/C 303 E/045) SKRIFTLIG FR¯GA E-2349/99 fr(cid:229)n Roger Helmer (PPE-DE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: EU:s bidragsmedel Vilket f(cid:246)rfarande anv(cid:228)nds vid ers(cid:228)ttning till de mellanh(cid:228)nder (privata f(cid:246)retag som har avtal med Europeiska kommissionen) som f(cid:246)rvaltar EU:s bidragsmedel? Hur stor procentandel av medlen utg(cid:246)r i genomsnitt denna ers(cid:228)ttning? Svar fr(cid:229)n Michaele Schreyer p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 februari 2000) De organ som inom ramen f(cid:246)r ett privatr(cid:228)ttsligt avtal ger kommissionen teknisk eller administrativ hj(cid:228)lp f(cid:246)r att f(cid:246)rvalta gemenskapsmedel kan f(cid:229) ers(cid:228)ttning p(cid:229) tv(cid:229) s(cid:228)tt: antingen genom en fast summa som t(cid:228)cker alla tj(cid:228)nster och d(cid:229) inga ytterligare kostnader kan faktureras kommissionen (f(cid:246)rutom kostnader f(cid:246)r eventuella granskningar som beg(cid:228)rts av kommissionen), eller ocks(cid:229) betalning f(cid:246)r utf(cid:246)rda tj(cid:228)nster som eventuellt kan inneh(cid:229)lla fasta belopp. I detta fall kan vissa ers(cid:228)ttningsbara kostnader ocks(cid:229) tas upp (resor, materialkostnad, allm(cid:228)nna kostnader och revisionskostnader). Betalningen f(cid:246)r de utf(cid:246)rda tj(cid:228)nsterna ber(cid:228)knas utifr(cid:229)n den detaljerade beskrivning som finns i bilagan till avtalet och inom de ber(cid:228)knade budgetramarna. All betalning sker p(cid:229) grundval av en originalfaktura. Kostnadsers(cid:228)ttning sker p(cid:229) grundval av styrkande originalhandlingar eller bestyrkta kopior


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2353/99 från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen. Den italienska statens stödåtgärder till förmån för RAI.

eurovoc_concepts:
Italy
broadcasting
control of State aid
infringement procedure (EU)
public service
television

text: C 203 E/166 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/213) SKRIFTLIG FR¯GA E-2353/99 fr(cid:229)n Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Den italienska statens st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r RAI I svaret till skriftlig fr(cid:229)ga E-1701/99 (1) bekr(cid:228)ftar Europeiska kommissionen, genom kommissionsledamot Monti, att den (cid:228)r skyldig att bed(cid:246)ma om det statsst(cid:246)d som RAI erh(cid:229)ller fr(cid:229)n den italienska staten, i form av licensavgifter eller s(cid:228)rskilt st(cid:246)d, st(cid:229)r i proportion till TV-bolagets nettokostnader f(cid:246)r att uppfylla de av staten fastst(cid:228)llda skyldigheter som det har i egenskap av public service-f(cid:246)retag. Vilken proportionalitet anser kommissionen skall g(cid:228)lla mellan nettokostnaderna (vilka f(cid:246)refaller vara extremt h(cid:246)ga) och de licensavgifter och s(cid:228)rskilda st(cid:246)d som staten har gett och fortfarande ger RAI? (1) Se s. 28. Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (5 januari 2000) S(cid:229) som redan sagts i kommissionens svar p(cid:229) parlamentsledamotens skriftliga fr(cid:229)ga E-1701/99 (1) har kommissionen inlett ett formellt granskningsf(cid:246)rfarande ang(cid:229)ende licensavgifter och andra st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder som Radio Televisione Italiana (RAI) beviljats av italienska staten och Istituto per la Ricostruzione Industriale (IRI). Kommissionen har (cid:228)nnu inte avslutat sin analys av licensavgifterna. Vad betr(cid:228)ffar de andra st(cid:246)d som beviljats av staten och IRI har den italienska regeringen (cid:228)nnu inte inkommet med synpunkter. N(cid:229)gon helhetsbed(cid:246)mning av huruvida st(cid:246)det till RAI st(cid:229)r i proportion till kostnaderna f(cid:246)r att uppfylla de av staten fastst(cid:228)llda skyldigheter som f(cid:246)retaget har i egenskap av public service-f(cid:246)retag g(cid:229)r inte att g(cid:246)ra f(cid:246)rr(cid:228)n f(cid:246)rfarandet (cid:228)r avslutat. (1) Se s. 28. (2000/C 203 E/214) SKRIFTLIG FR¯GA P-2354/99 fr(cid:229)n Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) till kommissionen (1 december 1999) ˜mne: Avlivningen av kor i EU: s namn Den 7 oktober 1999 avr(cid:228)ttades enligt beslut av Jordbruksverket fem kor och en tjur p(cid:229) en g(cid:229)rd i Bohusl(cid:228)n, Sverige. Lantbrukaren hade trotsat EU-reglerna och inte m(cid:228)rkt sina djur. Denne ville ha full ekonomisk ers(cid:228)ttning f(cid:246)r sina djur. Men den 9 november kom l(cid:228)nsr(cid:228)ttens utslag: (cid:148)Beslutet att skjuta djuren f(cid:246)ljer av de regler som g(cid:228)ller i Sverige efter EU-intr(cid:228)det. Lantbrukaren f(cid:229)r inga pengar(cid:148). Krav har st(cid:228)llts i Sverige p(cid:229) att det skall utarbetas svenska (cid:148)mjukare(cid:148) nationella f(cid:246)reskrifter f(cid:246)r hur EU:s Jordbruksministern har sagt att hon ska kontrollera med kollegor i andra direktiv skall medlemsstater om det g(cid:229)r att (cid:228)ndra regelverket. till(cid:228)mpas. Vad anser kommissionen? ˜r det korrekt att avliva djur som inte (cid:228)r m(cid:228)rkta enligt EU:s regler? Eller har Jordbruksverket (cid:246)vertolkat EU:s direktiv?


title: QUESTION ÉCRITE E-2327/99 posée par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à la Commission. Aides pour faire face au coût du transport des produits agricoles frais exportés par la Grèce.

eurovoc_concepts:
Greece
early fruit and vegetables
export aid
freight rate

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/147 domaine d(cid:146)intØrŒt de l(cid:146)Honorable Parlementaire remplissent les critŁres leur permettant de bØnØficier des actions qui seront publiØes sous peu au Journal officiel des CommunautØs europØennes, la Commission les prendra volontiers en considØration». Or, de nombreuses (cid:238)les grecques ont conservØ des ca(cid:239)ques tradition- nels en bois, construits (cid:224) l(cid:146)aide d(cid:146)outils actionnØs manuellement et selon des techniques qui remontent souvent aux premiers (cid:226)ges byzantins et ont cessØ d(cid:146)Œtre appliquØes ces derniŁres annØes. (cid:201)tant donnØ que certains musØes grecs souhaitent vivement intØgrer de telles installations navales (cid:224) leurs collections, mais ne peuvent faire face aux coßts d(cid:146)achat, d(cid:146)entretien et de mise en valeur, la Commission pourrait-elle dire: (cid:129) si ce type de dØpenses est Øligible (cid:224) un cofinancement; (cid:129) si tel est le cas, dans le cadre de quels programmes? (1) JO C 112 du 17. 4. 1996, p. 31. RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (20 janvier 2000) L(cid:146)Honorable Parlementaire n(cid:146)ignore pas que 1999 correspondait (cid:224) la derniŁre annØe de mise en (cid:156)uvre du programme Raphaºl qui, comme Kaleidoscope et Ariane, sera remplacØ en 2000 par le programme-cadre «Culture 2000». Le programme «Culture 2000» visera, entre autres, (cid:224) encourager des initiatives des partenariats europØens, destinØes (cid:224) Øchanger des informations, des expØriences et un savoir-faire, afin de mettre en lumiŁre les bonnes pratiques au profit de la conservation et de la mise en valeur du patrimoine culturel europØen. Dans ce contexte, les meilleures mØthodes de conservation et de prØsentation dans le secteur du patrimoine de construction navale pourraient Œtre intØgrØes dans des projets qui seraient soumis dans le cadre du programme «Culture 2000» (cid:224) condition, bien sßr, qu(cid:146)ils satisfassent aux critŁres d(cid:146)ØligibilitØ. Cependant, les coßts relatifs (cid:224) l(cid:146)achat de bateaux et aux travaux nØcessaires (cid:224) leur conservation ou (cid:224) leur restauration ne peuvent Œtre couverts par le programme. (2000/C 219 E/185) QUESTION (cid:201)CRITE E-2327/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Aides pour faire face au coßt du transport des produits agricoles frais exportØs par la GrŁce Les exportations de fruits et lØgumes grecs (cid:224) destination des marchØs europØens se heurtent (cid:224) de sØrieux problŁmes en raison des frais de transport ØlevØs (distances importantes, relŁvement des tarifs du transport par les propriØtaires de camions frigorifiques en pØriodes de pointe). Ces problŁmes ont ØtØ aggravØs par la guerre en Yougoslavie et la destruction du rØseau routier de ce pays, qui contraint les exportateurs (cid:224) emprunter des itinØraires diffØrents, perdant ainsi beaucoup de temps et d(cid:146)argent. Selon un communiquØ du ministŁre grec de l(cid:146)agriculture, le directeur gØnØral de la DG VI, M. Lagras, aurait reconnu le 6 juillet 1999, lors d(cid:146)une rencontre avec le secrØtaire d(cid:146)(cid:201)tat grec (cid:224) l(cid:146)agriculture, M. Vrettos, la nØcessitØ de traiter ce problŁme et demandØ (cid:224) la GrŁce de fournir des ØlØments supplØmentaires (cid:224) ce sujet afin que des dispositions appropriØes soient prises. La Commission entend-elle s(cid:146)atteler (cid:224) la rØsolution du problŁme de l(cid:146)augmentation des frais de transport auxquels sont confrontØs les exportateurs grecs de fruits et lØgumes? La GrŁce a-t-elle prØsentØ les ØlØments requis pour l(cid:146)adoption de dispositions (cid:224) cet effet? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (21 dØcembre 1999) La Commission confirme que la GrŁce a apportØ toutes les informations techniques requises par la Commission pour examiner les difficultØs rencontrØes par les exportateurs grecs. C 219 E/148 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 Compte tenu de la situation budgØtaire difficile de l(cid:146)annØe 2000, il n(cid:146)est pas possible (cid:224) la Commission de proposer (cid:224) nouveau au Conseil des mesures d(cid:146)aide au transport telles que celles qui ont ØtØ en vigueur de 1991 (cid:224) 1996, (cid:224) la suite du conflit yougoslave. (2000/C 219 E/186) QUESTION (cid:201)CRITE E-2329/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Constructions illØgales dans le parc national du Parnasse (13 dØcembre 1999) Certaines associations Øcologiques dØnoncent la construction de rØsidences secondaires au c(cid:156)ur du parc national du Parnasse, dans le nome de Phocide, parc qui a ØtØ intØgrØ au rØseau «Natura 2000». Certaines informations font Øgalement Øtat d(cid:146)un dØcret prØsidentiel prØvoyant la suppression du parc national et sa transformation en lotissements et terrains de p(cid:226)turage lØgaux. La Commission peut-elle rØpondre aux questions suivantes: 1. A-t-elle ØtØ informØe de propositions tendant (cid:224) abroger ou modifier le statut de la rØgion incluse dans le rØseau Natura 2000? 2. Comment se propose-t-elle d(cid:146)intervenir pour assurer la protection de cette rØgion, qui constitue un parc national et est classØe zone «A» dans le rØseau «Natura 2000»? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (21 dØcembre 1999) La Commission n(cid:146)a connaissance d(cid:146)aucun projet visant (cid:224) modifier ou abroger le statut de zone de protection dont bØnØficie le parc national du Parnasse; ce dernier fait partie d(cid:146)un site qu(cid:146)il a ØtØ proposØ d(cid:146)intØgrer au rØseau Natura 2000 Øtabli conformØment (cid:224) la directive 92/43/CEE concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages (1). En effet, un plan de gestion pour le parc national du Parnasse a Øgalement ØtØ ØlaborØ dans le passØ, et ce dans le cadre d(cid:146)un projet «LIFE-Nature» cofinancØ par la Commission et destinØ (cid:224) amØliorer les conditions de conservation et de gestion des parcs naturels grecs. Ce plan, qui se fonde sur une connaissance approfondie de l(cid:146)ensemble du massif du Parnasse, prØvoit une modification des frontiŁres du parc national, ce qui implique une redØfinition et une extension de la zone centrale existante (datant de 1938), ainsi qu(cid:146)une dØlimitation prØcise et une extension de la zone pØriphØrique, dont l(cid:146)Øtendue n(cid:146)a ØtØ fixØe, pour l(cid:146)instant, que dans ses grandes lignes. Pour ce qui est de la zone centrale en particulier, aucune intervention humaine semblable (cid:224) celles mentionnØes n(cid:146)est autorisØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Selon les informations fournies par les autoritØs grecques, un dØcret prØsidentiel a ØtØ ØlaborØ sur la base du plan de gestion et fait dØsormais l(cid:146)objet d(cid:146)une procØdure d(cid:146)adoption. (1) JO L 206 du 22. 7. 1992. (2000/C 219 E/187) QUESTION (cid:201)CRITE E-2330/99 posØe par Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: SociØtØs privØes d(cid:146)acheminement de documents et de colis (13 dØcembre 1999) Les mØthodes d(cid:146)acheminement de documents et de colis d(cid:146)un pays (cid:224) un autre par des sociØtØs privØes semblent en fait ne garantir que dans une trŁs faible mesure la sØcuritØ au niveau de l(cid:146)envoi et surtout de la rØception par les destinataires. Le principal problŁme rØside dans le fait que l(cid:146)acheminement s(cid:146)effectue le cas ØchØant, confie (cid:224) son tour le gØnØralement avec la collaboration d(cid:146)une autre entreprise, qui,


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-2422/99 från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen. Statligt stöd till kolkraft och kärnenergi.

eurovoc_concepts:
EU policy
France
Germany
coal industry
control of State aid
energy policy
nuclear industry
renewable energy

text: 18. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 203 E/171 Avtalet mellan gemenskapen och F(cid:246)renta staterna av den 18 maj 1998 utg(cid:246)r ett paket av (cid:229)taganden fr(cid:229)n b(cid:228)gge sidor varigenom efterstr(cid:228)vas en fullst(cid:228)ndig l(cid:246)sning av de bilaterala fr(cid:229)gor som uppst(cid:229)r till f(cid:246)ljd av F(cid:246)renta staternas lagstiftning med extraterritoriella verkningar. Genom detta avtal (cid:229)tar sig gemenskapen att inte vidta n(cid:229)gra (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r V(cid:228)rldshandelsorganisationen (WTO) f(cid:246)r att f(cid:229) denna lagstiftning f(cid:246)rklarad s(cid:229)som of(cid:246)renlig med F(cid:246)renta staternas multilaterala handels(cid:229)taganden. Sedan avtalet sl(cid:246)ts har hittills inga (cid:229)tg(cid:228)rder enligt Helms-Burtonlagen vidtagits mot f(cid:246)retag eller enskilda fr(cid:229)n gemenskapen. Gemenskapen klargjorde dock n(cid:228)r avtalet ingicks att dess (cid:229)tagande att inte beg(cid:228)ra att en WTO-panel uppr(cid:228)ttas mot Helms-Burtonlagen eller mot lagarna om sanktioner mot Iran respektive Libyen g(cid:228)llde endast s(cid:229) l(cid:228)nge som inga (cid:229)tg(cid:228)rder enligt dessa lagar vidtogs mot f(cid:246)retag eller enskilda fr(cid:229)n gemenskapen. Vid kontakter p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) med F(cid:246)renta staterna nyligen klargjorde kommissionen p(cid:229) ett otvetydigt s(cid:228)tt sin st(cid:229)ndpunkt n(cid:228)r det g(cid:228)ller Helms-Burton och gemenskapens oro i fr(cid:229)ga om Sol-MeliÆ. F(cid:246)renta staterna uppmanades att fullg(cid:246)ra sina (cid:229)taganden enligt avtalet av den 18 maj 1998 vad betr(cid:228)ffar avdelning IV i Helms-Burtonlagen. Kommissionen f(cid:246)ljer mycket uppm(cid:228)rksamt denna fr(cid:229)ga och kommer att h(cid:229)lla parlamentet underr(cid:228)ttat om alla h(cid:228)ndelser av betydelse. (2000/C 203 E/221) SKRIFTLIG FR¯GA E-2409/99 fr(cid:229)n Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Demografisk nedg(cid:229)ng i EU Den demografiska nedg(cid:229)ngen i EU (cid:228)r ett faktum som framg(cid:229)r tydligt om man beaktar att f(cid:246)delsetalen har sjunkit till aldrig tidigare f(cid:246)rv(cid:228)ntade niv(cid:229)er under fredstid eller perioder utan allvarliga epidemier: 1,45 barn per kvinna. I l(cid:228)nderna i s(cid:246)dra Europa uppg(cid:229)r f(cid:246)delsetalen endast till 1,2 (Spanien, Portugal och Italien) och till 0,8 (i vissa regioner som Galicien, delstaterna i (cid:246)stra Tyskland samt norra Italien). Kan kommissionen ange p(cid:229) vilket s(cid:228)tt man f(cid:246)ljer upp (cid:229)ldrandet av den europeiska befolkningen och om man har planerat n(cid:229)gon typ av (cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r att st(cid:228)rka den demografiska tillv(cid:228)xten? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Anna Diamantopoulou (21 december 1999) Kommissionen h(cid:228)nvisar ledamoten till svar p(cid:229) skriftlig fr(cid:229)ga E-1830/99 fr(cid:229)n Ioannis Mar(cid:237)nos (1). (1) EGT C 170 E, 20. 6. 2000, s. 110. (2000/C 203 E/222) SKRIFTLIG FR¯GA P-2422/99 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Statligt st(cid:246)d till kolkraft och k(cid:228)rnenergi I vitboken om f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor (cid:229)l(cid:228)ggs kommissionen att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder mot statligt st(cid:246)d till kolkraft och k(cid:228)rnenergi. 1. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har kommissionen vidtagit a) mot direktst(cid:246)d till kolkraft, b) mot indirekt st(cid:246)d till kolkraft, C 203 E/172 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 7. 2000 c) mot direktst(cid:246)d till k(cid:228)rnenergi och d) mot indirekt st(cid:246)d till k(cid:228)rnenergi? Om inga (cid:229)tg(cid:228)rder har vidtagits, kan kommissionen ange inom vilken tidsram konkreta (cid:229)tg(cid:228)rder 2. kommer att vidtas? 3. Kan kommissionen f(cid:246)rklara varf(cid:246)r den inte ser till att (cid:229)tskilliga klagom(cid:229)l betr(cid:228)ffande direkt och indirekt statligt st(cid:246)d till k(cid:228)rnenergi, till exempel klagom(cid:229)let om EdF eller den tyska k(cid:228)rnkraftsindustrins obeskattade reserver samt h(cid:228)nvisningar till st(cid:246)d som inte anm(cid:228)lts, f(cid:246)ljs upp och blir f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r p(cid:229)f(cid:246)ljder? 4. Inst(cid:228)mmer kommissionen i att fortsatt underl(cid:229)tenhet att uppfylla skyldigheten att stoppa statligt st(cid:246)d till kolkraft och k(cid:228)rnenergi inneb(cid:228)r en konkurrenssnedvridning och (cid:228)r ett f(cid:246)rdragsbrott, och att allm(cid:228)n- heten f(cid:229)r intryck av att kommissionen medvetet f(cid:246)rsv(cid:229)rar konkurrensvillkoren f(cid:246)r f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 december 1999) Betr(cid:228)ffande kol godk(cid:228)nde kommissionen den 28 december 1993 gemenskapsreglerna f(cid:246)r statsst(cid:246)d till kolindustrin (beslut nr 3632/93/EKSG) (1) enligt vilka st(cid:246)den successivt skall minskas under perioden 1994(cid:141)2002 som ett led i omstruktureringar och driftsinskr(cid:228)nkningar. I de flesta fall best(cid:228)ms takten i omstruktureringen av n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten av att finna l(cid:246)sningar p(cid:229) d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande sociala och regionala problem. Regler f(cid:246)r indirekt st(cid:246)d har avskaffats. Betr(cid:228)ffande k(cid:228)rnkraft inneh(cid:229)ller inte Euroatomf(cid:246)rdraget n(cid:229)gra best(cid:228)mmelser om konkurrens och statligt st(cid:246)d. P(cid:229)st(cid:229)enden om att man inom gemenskapen f(cid:229)tt statligt st(cid:246)d f(cid:246)r el producerad fr(cid:229)n k(cid:228)rnkraft har aldrig kunnat bekr(cid:228)ftas. Kommissionen (cid:228)r medveten om behovet av att fr(cid:228)mja anv(cid:228)ndningen av f(cid:246)rnybar energi f(cid:246)r att gemen- skapen skall n(cid:229) fram till riktm(cid:228)rket att 12 % av gemenskapens totala energif(cid:246)rbrukning skall komma fr(cid:229)n f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor senast (cid:229)r 2010. Kommissionen lanserade nyligen en kampanj som syftar till att stimulera privata investeringar inom denna sektor med betoning p(cid:229) teknik baserad p(cid:229) allm(cid:228)nt f(cid:246)re- kommande resurser, s(cid:228)rskilt sol, vind och biomassa. Kommissionen (cid:246)verv(cid:228)ger f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ytterligare initiativ f(cid:246)r att fr(cid:228)mja f(cid:246)rnybar energi, s(cid:228)rskilt (cid:229)tg(cid:228)rder som h(cid:228)nger samman med driften av den inre marknaden f(cid:246)r el. I vitboken om f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor (2), som parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till, anges att en v(cid:228)sentligt (cid:246)kad inbrytning av f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor p(cid:229) marknaden (cid:228)r av avg(cid:246)rande betydelse f(cid:246)r att uppfylla (cid:229)tagandena om utsl(cid:228)pp av v(cid:228)xthusgaser fr(cid:229)n Kyoto-konferensen. Som anges i vitboken (cid:246)verv(cid:228)ger kommissionen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande att (cid:228)ndra i gemen- skapens riktlinjer om statligt st(cid:246)d f(cid:246)r skydd av milj(cid:246)n s(cid:229) att l(cid:228)mplig h(cid:228)nsyn kan tas till behovet av att g(cid:246)ra f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor och deras utm(cid:228)rkande egenskaper s(cid:229) konkurrenskraftiga som m(cid:246)jligt. (1) (2) EGT L 329, 30. 12. 1993. KOM(97) 599 slutlig. (2000/C 203 E/223) SKRIFTLIG FR¯GA E-2435/99 fr(cid:229)n Astrid Thors (ELDR) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Eventuellt missbruk av Europeiska unionens medel Enligt en artikel i Sunday Times den 7 november 1999 skall unga rejvare p(cid:229) det brittiska statliga sjukf(cid:246)rs(cid:228)kringssystemets och Europeiska unionens bev(cid:229)g skickas till Amsterdam f(cid:246)r att delta i n(cid:229)got som av kritiska r(cid:246)ster kallats en kurs i hur man blandar droger


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2305/99 af Sir Robert Atkins (PPE-DE) til Kommissionen. År 2000-problemet i lufthavne.

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

text: 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/133 (2000/C 219 E/165) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2267/99 af Sir Robert Atkins (PPE-DE) til Kommissionen (24. november 1999) Om: ¯r 2000-problemet i lufthavne Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet eller vil den tr(cid:230)ffe for at sikre, at alle internationale lufthavne inden for medlemsstaternes omr(cid:229)de er sikret mod det truende (cid:229)r 2000-problem? (2000/C 219 E/166) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2303/99 af Sir Robert Atkins (PPE-DE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: ¯r 2000-problemet i lufthavne Er Kommissionen overbevist om, at de EU-rejsende er tilstr(cid:230)kkelig beskyttet mod det s(cid:229)kaldte (cid:229)r 2000- problem i de internationale lufthavne? (2000/C 219 E/167) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2304/99 af Sir Robert Atkins (PPE-DE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: ¯r 2000-problemet i lufthavne Agter Kommissionen at offentliggłre rapporter om de vanskeligheder, (cid:229)r 2000-problemet kan give anledning til, hvad ang(cid:229)r de internationale lufthavnes udstyr? (2000/C 219 E/168) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2305/99 af Sir Robert Atkins (PPE-DE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: ¯r 2000-problemet i lufthavne Hvor mange internationale lufthavne i Den Europ(cid:230)iske Union har foretaget de nłdvendige justeringer for at undg(cid:229) at uds(cid:230)tte passagerer og fragtgods for skader, farer eller forsinkelser p(cid:229) grund af (cid:229)r 2000- problemet? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio p(cid:229) skriftlige forespłrgsler P-2267/99, E-2303/99, E-2304/99 og E-2305/99 (16. december 1999) Som det er tilf(cid:230)ldet inden for andre sektorer, der berłres af (cid:229)r 2000-problemet (Y2K), er Kommissionens rolle inden for lufttransport og lufthavne prim(cid:230)rt at formidle oplysninger. N(cid:229)r det g(cid:230)lder lufthavne, er det ifłlge de nationale kompetencer og n(cid:230)rhedsprincippet lufthavnsmyndighederne og de nationale civile luftfartsmyndigheder, der har ansvaret for Y2K-problemet. Sikkerhedsregler er aftalt p(cid:229) internationalt plan verden over, og medlemsstaterne skal sikre overholdelse af regler og forordninger, der g(cid:230)lder lufthavne. En r(cid:230)kke internationale organisationer har en rolle at spille alt efter deres ansvarsomr(cid:229)der. C 219 E/134 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 Den internationale organisation for civilluftfart (ICAO) har udarbejdet kriterier for vurdering af Y2K- problemet, bl. a. om luftfartstjenester, lufthavne og luftfartsselskaber, og har opfordret ICAO-landene til at foretage en kritisk vurdering af Y2K-overensstemmelse. De skal derefter fremsende oplysninger om deres forskellige tjenesteydelsers overholdelse af kriterierne. Oplysningerne stilles til r(cid:229)dighed for autoriserede medarbejdere og ICAO har forelagt en global Y2K-beredskabsoversigt, som er offentligt tilg(cid:230)ngelig. Eurocontrol fokuserer prim(cid:230)rt p(cid:229) udarbejdelsen af nłdplaner. I samarbejde med ICAO opretter Euro- control en europ(cid:230)isk regional Y2K-koordineringsenhed, der skal indsamle og formidle oplysninger til de berłrte lande, s(cid:229) der kan tages operationelle skridt for at forebygge eventuelle forstyrrelser i luftfartssy- stemet. Koordineringsenheden f(cid:229)r huse i Eurocontrols centralenhed for trafikstyring (Central Flow Manage- ment Unit) i Bruxelles, hvor den vil v(cid:230)re operationel den 31. december 1999 og 1. januar 2000. Den europ(cid:230)iske konference for civil luftfart (ECAC) har som supplement til ICAO(cid:146)s initiativ undersłgt de juridiske aspekter ved eventuelle fremgangsm(cid:229)der i relation til Y2K-beredskabet og operationelle ind- skr(cid:230)nkninger, n(cid:229)r der ikke foreligger oplysninger om beredskabsstatus eller hvor der er mistanke om manglende overholdelse af kriterierne. En f(cid:230)lles fremgangsm(cid:229)de er udarbejdet over for lande, hvis indsendte oplysninger anses for utilstr(cid:230)kkelige, for at lłse de udest(cid:229)ende problemer. Situationen under- słges i n(cid:230)r fremtid, og om nłdvendigt tr(cid:230)ffes der passende skridt. Den internationale lufttransportforening, IATA, som det internationale lufthavnsr(cid:229)d samarbejder med, har juni 1998. Det l(cid:230)gger v(cid:230)gt p(cid:229) at łge opm(cid:230)rks- udviklet det Y2K-industriprojekt, der blev forelagt i omheden, styrke samarbejdet inden for industrien, indsamle oplysninger om Y2K-beredskabsstatus, og fremme beredskabsplaner. Luftfartsselskaberne har gennem IATA iv(cid:230)rksat et program, der omfatter lufttrafiksystemer og lufthavne samt producenter af luftfartłjer, motorer og luftfartselektronik. P(cid:229) basis af de oplysninger og rapporter, som Kommissionen r(cid:229)der over, eksempelvis rapporterne fra internationale regeringsorganer og industriorganisationer p(cid:229) en workshop, som Kommissionen afholdt den 29. -30. september 1999, mener Kommissionen, at luftfartsindustrien er langt fremme med forberedelserne for at klare eventuelle problemer i de europ(cid:230)iske lande. Det er sket i overensstemmelse med planer, der skal sikre overholdelse af krav og tage hłjde for uforudsete problemer. Planerne d(cid:230)kker p(cid:229) tilfredsstillende vis umiddelbare sikkerhedsproblemer. Det kan dog ikke udelukkes, at der opst(cid:229)r kapacitetsproblemer i dagene efter (cid:229)rtusindskiftet. Hvad ang(cid:229)r medlemsstaternes internationale lufthavne, fremg(cid:229)r det af de foreliggende oplysninger, at grundige og omfattende programmer til at identificere og afhj(cid:230)lpe potentielle Y2K-problemer er gennem- fłrt eller planl(cid:230)gges gennemfłrt inden (cid:229)rtusindskiftet. Det kan ogs(cid:229) n(cid:230)vnes, at Kommissionen i juli 1999 nedsatte en arbejdsgruppe p(cid:229) hłjt plan om datoskiftet ved (cid:229)r 2000, efter anmodning fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i K(cid:246)ln. Arbejdsgruppen har afholdt m(cid:229)nedlige młder og forts(cid:230)tter sine młder resten af (cid:229)ret for at lłse forskellige aspekter af Y2K-problemet p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan. (2000/C 219 E/169) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2269/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Risiko ved brugen af medicinske produkter af PVC med et stort indhold af DEHP Efter fjernelsen af legetłj fremstillet af PVC er der kommet en ny advarsel fra Greenpeace om medicinske produkter s(cid:229)som beholdere til blod, urin eller flydende n(cid:230)ringsmidler, som indeholder det samme materiale, hvis koncentration af DEHP er 800 gange hłjere end de tilladte gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier, og som ofte bruges p(cid:229) hospitalerne


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2268/99 von Hans Kronberger (NI) an die Kommission. Anerkennung einer Berufsbefähigung als Masseur innerhalb der EU.

eurovoc_concepts:
Austria
Germany
application of EU law
legal basis
paramedical profession
recognition of diplomas

text: C 303 E/40 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 Telefonnummern in allen Mitgliedstaaten) oder (cid:252)ber das Internet (cid:252)ber ihre Anspr(cid:252)che nach dem Gemein- schaftsrecht informieren. (1) Das allgemeine System gilt nicht f(cid:252)r Berufe, die Gegenstand von Einzelrichtlinien der Gemeinschaft zur Harmonisie- rung der Mindestqualifikationen sind (solche Einzelrichtlinien gibt es f(cid:252)r: ˜rzte, Krankenschwestern, Hebammen, Zahn(cid:228)rzte, Pharmazeuten und in gewissen Umfang auch f(cid:252)r Architekten. F(cid:252)r diese Berufe ist eine (cid:132)automatische(cid:147) Anerkennung vorgesehen. (2) ABl. L 19 vom 24. 1. 1989. (3) ABl. L 209 vom 24. 7. 1992. (4) Siehe Artikel 8 Absatz 2 der Richtlinie 89/48/EWG und Artikel 12 Absatz 2 der Richtlinie 92/51/EWG. (2000/C 303 E/036) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2268/99 von Hans Kronberger (NI) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Anerkennung einer Berufsbef(cid:228)higung als Masseur innerhalb der EU In einem konkreten Fall erhielt ein Antragsteller mit (cid:246)sterreichischer Staatsb(cid:252)rgerschaft betreffend die Anerkennung seiner Berufsbef(cid:228)higung von der Regierung in Niederbayern (Deutschland) einen negativen Bescheid mit folgender Begr(cid:252)ndung: Eine Anerkennung auf der Grundlage der Richtlinie 92/51/EWG (1) und damit nach §2 Abs. 4 MPhG (Masseur- und Physiotherapeutengesetz) scheidet aus, weil diese Berufe dem deutschen Berufsbild des Masseurs und medizinischen Bademeisters trotz ihrer teilweisen identischen Berufsbezeichnung nicht entsprechen. Dem Antragsteller wurde hingegen auf Anfrage an das Bundesministerium in Bonn die gegenteilige Auskunft erteilt, n(cid:228)mlich, da(cid:223) die Anerkennung seiner Ausbildung laut §16 im Rahmen der EU-Richtlinien sehr wohl m(cid:246)glich sei. Die Kommission wird um die Beantwortung folgender Fragen ersucht: 1. Ist es rechtens, da(cid:223) einem (cid:246)sterreichischen Staatsb(cid:252)rger die Anerkennung seiner Berufsbef(cid:228)higung als Masseur in Deutschland abgelehnt wird? 2. Welche Rechtsgrundlage ist tats(cid:228)chlich anzuwenden? (1) ABl. L 209 vom 24. 7. 1992, S. 25. Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (14. Januar 2000) 1. Ja, weichen. in dem Ma(cid:223)e wie die Berufsbilder gem(cid:228)(cid:223) den nachfolgenden Erl(cid:228)uterungen voneinander ab- 2. Im Prinzip zielt die in den Richtlinien 89/48/EWG des Rates vom 21. Dezember 1989 (cid:252)ber eine allgemeine Regelung zur Anerkennung der Hochschuldiplome, die eine mindestens dreij(cid:228)hrige Berufsaus- bildung abschlie(cid:223)en (1) und 92/51/EWG des Rates vom 18. Juni 1992 (cid:252)ber eine zweite allgemeine Regelung zur Anerkennung beruflicher Bef(cid:228)higungsnachweise in Erg(cid:228)nzung zur Richtlinie 89/48/EWG festgelegte allgemeine Regelung auf die Anerkennung der Diplome und beruflichen Qualifikationen inner- halb der Gemeinschaft ab, mit den in den Richtlinien vorgesehenen Ausnahmen. Bestimmte Bedingungen m(cid:252)ssen jedoch erf(cid:252)llt werden, insbesondere mu(cid:223) die berufliche Ausbildung abgeschlossen sein und ein Antrag auf Anerkennung der Diplome zur Aus(cid:252)bung des Berufs, f(cid:252)r den der Antragsteller sich in dem Mitgliedstaat qualifiziert hat, in dem er seine Ausbildung absolviert hat, in einem anderen Mitgliedstaat gestellt werden. Wenn die Anwendungsbestimmungen der Richtlinien nicht erf(cid:252)llt sind, hat der Mitgliedstaat das Recht, die Anerkennung abzulehnen. Der ablehnende Bescheid mu(cid:223) nat(cid:252)rlich begr(cid:252)ndet werden und erkennen lassen, da(cid:223) es sich im vorliegenden Fall sehr wohl um eine der in den Richtlinien vorgesehenen Ausnahmen handelt. 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/41 Entscheidungen im Einzelfalle beruhen auf dem Vergleich der Qualifikationen des ausl(cid:228)ndischen Arbeit- nehmers mit der Ausbildung in dem Beruf, den er in einem bestimmten Mitgliedstaat aus(cid:252)ben will (in diesem Fall gilt die nationale Regelung). Dar(cid:252)ber hinaus ber(cid:252)cksichtigt der Mitgliedstaat, in dem der Bewerber t(cid:228)tig werden will, das T(cid:228)tigkeitsprofil der Berufe in den beiden Mitgliedstaaten. F(cid:252)r die Ein- sch(cid:228)tzung der Fakten in einem bestimmten Fall nach dem in den Richtlinien genannten Verfahren sind die nationalen Beh(cid:246)rden zust(cid:228)ndig, d. h. insbesondere eine mit Gr(cid:252)nden versehene Entscheidung, die sp(cid:228)testens vier Monate nach Vorlage der vollst(cid:228)ndigen Unterlagen des Betreffenden bei der zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rde zu ergehen hat. Die Tatsache, da(cid:223) zwei Berufe in zwei Mitgliedstaaten eine (cid:228)hnliche Bezeichnung tragen ist nur ein Hinweis darauf, da(cid:223) die betreffenden Berufe identisch sind. Tats(cid:228)chlich bestimmt jedoch der Inhalt, d. h. das T(cid:228)tigkeitsprofil des entsprechenden Berufs, nicht die Bezeichnung, ob zwei Berufe in zwei verschiedenen Mitgliedstaaten identisch sind oder nicht. Gibt es zuviele gewichtige Unterschiede, kann es sich in den beiden betreffenden Mitgliedstaaten um zwei verschiedene Berufe handeln, und das allgemeine System findet keine Anwendung. Neben diesem Ausnahmefall kann der Antragsteller, wenn in den beiden Mitgliedstaaten wesentliche Unterschiede zwischen den Ausbildungsg(cid:228)ngen bestehen, zu Ausgleichsma(cid:223)- nahmen aufgefordert werden, um diese wesentlichen Unterschiede auszugleichen. Im vorliegenden Fall obliegt es der interessierten Partei, eventuell ihre Rechte nach dem innerstaatlichen Recht im Aufnahmemitgliedstaat geltend zu machen und gegebenenfalls Rechtsmittel einzulegen. Die genannte Richtlinie gibt dem ausl(cid:228)ndischen Arbeitnehmer die M(cid:246)glichkeit, einen gerichtlichen Rechtsbehelf nach innerstaatlichem Recht einzulegen. Nach Auskunft der deutschen Beh(cid:246)rden k(cid:246)nnte der Betreffende au(cid:223)erdem beim Gesundheitsministerium des Bundeslandes, das die Entscheidung gef(cid:228)llt, hat, eine (cid:220)ber- pr(cid:252)fung der Entscheidung verlangen. (1) ABl. L 19 vom 24. 1. 1989. (2000/C 303 E/037) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2276/99 von Cristiana Muscardini (UEN) an den Rat (13. Dezember 1999) Betrifft: Kontrollbeh(cid:246)rde f(cid:252)r Internet-Seiten In Anbetracht der st(cid:228)ndigen Zunahme von Internet-Seiten, auf denen Anleitungen zur Selbstherstellung von synthetischen Drogen gegeben, Beschaffungsm(cid:246)glichkeiten f(cid:252)r Kriegsmaterial aufgezeigt und Kontakt- adressen f(cid:252)r Kinderprostitution verbreitet werden, wird die Europ(cid:228)ische Union dringend aufgefordert, eine Beh(cid:246)rde einzurichten, die alle Internet-Seiten einer Pr(cid:252)fung unterzieht und diejenigen identifiziert, die offenkundig gegen die Gesetze der Mitgliedstaaten versto(cid:223)en, und folglich untersucht, welche Ma(cid:223)nahmen ergriffen werden m(cid:252)ssen, um zu verhindern, da(cid:223) (cid:252)ber das Internet gegen die Gesetze versto(cid:223)en und kriminelle Handlungen begangen werden. Antwort (10. /11. April 2000) Die Europ(cid:228)ische Union teilt die Besorgnis der Frau Abgeordneten hinsichtlich der immer h(cid:228)ufigeren Internet-Seiten mit Informationen, die zu kriminellen Verhaltensweisen anstiften. So hat die Union Europol die Aufgabe (cid:252)bertragen, die Internet-Kriminalit(cid:228)t, soweit sie in sein Aufgaben- gebiet f(cid:228)llt, zu bek(cid:228)mpfen. Europol hat am 1. Juli 1999 seine Arbeit aufgenommen und ist bereits im Bereich des Kampfes gegen den Drogenhandel und den Menschenhandel, einschlie(cid:223)lich Ausbeutung von Minderj(cid:228)hrigen sowie Herstellung, Verkauf und Verbreitung von kinderpornographischem Material, im Rahmen der im Europol-(cid:220)bereinkommen beschriebenen Ziele t(cid:228)tig. (1) (2) Unabh(cid:228)ngig von den Gegebenheiten, die in die Zust(cid:228)ndigkeit von Europol fallen, obliegt die Verant- wortung f(cid:252)r die Kontrolle der im Internet verf(cid:252)gbaren Informationen den Mitgliedstaaten. Ein Internet- Provider ist bereits belangt worden, weil er eine Website beherbergte, (cid:252)ber die illegale Informationen verbreitet wurden. Wie in der Antwort auf die Anfrage Nr. H (cid:129) 0202/97 (von Frau Anne McIntosh) dargelegt, mi(cid:223)t der Rat der Frage der Kontrolle der Informationen, die (cid:252)ber das Internet verbreitet werden, gr(cid:246)(cid:223)te Bedeutung bei, wobei er zugleich bestrebt ist, die Kontrolle der auf Websites verf(cid:252)gbaren Informationen mit den allgemeinen Grunds(cid:228)tzen der Informationsfreiheit in Einklang zu halten


title: Teacher and trainer training : Report: 3rd workshop on curriculum innovation, October 1998, Budapest.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
continuing education
education policy
educational reform
educational system
organisation of teaching
teacher training
vocational training


title: PREGUNTA ESCRITA E-2362/99 de Stephen Hughes (PSE) a la Comisión. Revelación de los antecedentes penales de los candidatos a un puesto de trabajo.

eurovoc_concepts:
EU Member State
criminal record
delinquency
free movement of workers
reintegration into working life

text: C 219 E/150 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 Habida cuenta de que todos los Estados miembros han recibido dicho informe y de que Øste tambiØn puede consultarse en Internet, no procede facilitar de nuevo las mismas informaciones a travØs del sistema de alerta rÆpida sobre alimentos. (2000/C 219 E/190) PREGUNTA ESCRITA E-2362/99 de Stephen Hughes (PSE) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Revelaci(cid:243)n de los antecedentes penales de los candidatos a un puesto de trabajo 1. Un estudio citado por el «European Offender Employment Forum» (Foro europeo de empleo de delincuentes) ponen de manifiesto la existencia de grandes divergencias entre los pa(cid:237)ses de la UE en lo referente a la revelaci(cid:243)n de la informaci(cid:243)n de los antecedentes penales a los empleadores potenciales. ¿Ha llevado a cabo la Comisi(cid:243)n una evaluaci(cid:243)n de las repercusiones de dichas divergencias en el libre movimiento de trabajadores dentro de la UE o en las perspectivas laborales de los antiguos delincuentes? 2. El «European Offender Employment Forum» estima que, cada aæo, medio mill(cid:243)n de personas abandonan los establecimientos penitenciarios en la UE y que muchas de ellas se enfrentan a graves problemas a la hora de reinsertarse en el mercado laboral. ¿QuØ medidas estÆ adoptando la Comisi(cid:243)n para fomentar las iniciativas de formaci(cid:243)n e inserci(cid:243)n laboral de los antiguos delincuentes y para luchar contra su discriminaci(cid:243)n en el mercado laboral? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Las diferencias existentes entre la normativa de los distintos Estados miembros en lo referente a la revelaci(cid:243)n de informaci(cid:243)n sobre antecedentes penales a los empleadores potenciales tienen una relaci(cid:243)n tan indirecta con la libre circulaci(cid:243)n de trabajadores que la Comisi(cid:243)n considera que esas diferencias no afectan especialmente al derecho a la libre circulaci(cid:243)n. En el marco de la estrategia europea para el empleo, las dificultades particulares que tienen los antiguos delincuentes para adquirir la cualificaci(cid:243)n necesaria y para acceder al mercado laboral se hallan contem- pladas en la directriz no 9, en la que se recomienda a los Estados miembros que presten especial atenci(cid:243)n a las necesidades de las personas con discapacidad, a las minor(cid:237)as Øtnicas y a otros grupos y personas que puedan hallarse en situaci(cid:243)n de desventaja, y que desarrollen pol(cid:237)ticas preventivas y activas para fomentar la integraci(cid:243)n de dichas personas y grupos en el mercado laboral. AdemÆs, la reintegraci(cid:243)n social y econ(cid:243)mica de antiguos delincuentes tambiØn puede alcanzarse a travØs de las medidas de incentivo mencionadas en el art(cid:237)culo 137 (antiguo art(cid:237)culo 118) del Tratado CE, destinadas a fomentar la cooperaci(cid:243)n entre los Estados miembros a travØs de iniciativas dirigidas a mejorar los conocimientos, a incrementar el intercambio de informaci(cid:243)n y de mejores prÆcticas y a fomentar enfoques innovadores. La Comisi(cid:243)n estÆ preparando actualmente un proyecto de programa sobre la base de dicho art(cid:237)culo. (2000/C 219 E/191) PREGUNTA ESCRITA E-2366/99 de Mark Watts (PSE) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Informes de la Comisi(cid:243)n sobre misiones efectuadas por veterinarios en Francia y Grecia El 23 de febrero de 1999, la Comisi(cid:243)n public(cid:243) un Informe de Misi(cid:243)n sobre la visita efectuada por veterinarios a Grecia. Este informe revel(cid:243) que exist(cid:237)an serias infracciones en Grecia de la Directiva del Consejo 91/628/CEE (1) sobre la protecci(cid:243)n de animales durante su transporte. El informe seæala igualmente que faltaban los planes de ruta de ovejas espaæolas y holandesas as(cid:237) como de ganado francØs, o que no estaban debidamente completados por los Estados miembro de origen


title: PREGUNTA ESCRITA E-2262/99 de Ward Beysen (ELDR) a la Comisión. Directiva 96/92/CE.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
common commercial policy
electrical industry
labour market
liberalisation of the market
private sector
public sector
restriction on competition

text: 18. 7. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 203 E/159 Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de enero de 2000) La Comisi(cid:243)n presta gran atenci(cid:243)n al bienestar de los animales y concede la mÆxima prioridad a esta cuesti(cid:243)n. Existen normas comunitarias en materia de protecci(cid:243)n de los caballos cuando estÆn destinados a la cr(cid:237)a, durante el transporte y el sacrificio. Con arreglo al nuevo protocolo sobre la protecci(cid:243)n y el bienestar de los animales, anexo al Tratado CE, cuando los Estados miembros formulen y apliquen la pol(cid:237)tica comunitaria en los Æmbitos de la agricultura, los transportes, el mercado interior y la investigaci(cid:243)n, deberÆn tener plenamente en cuenta las exigencias en materia de protecci(cid:243)n de los animales. Por otra parte, y en particular en lo que respecta al bienestar de los animales, la utilizaci(cid:243)n de animales en manifestaciones hist(cid:243)ricas y tradicionales dentro de un Estado miembro no es actualmente competencia de la Comunidad. Por consiguiente, es competencia exclusiva del Estado miembro de que se trate. (2000/C 203 E/205) PREGUNTA ESCRITA E-2262/99 de Ward Beysen (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Directiva 96/92/CE La liberalizaci(cid:243)n del mercado de la energ(cid:237)a ha tra(cid:237)do consigo una oleada de concentraciones de empresas y ya estÆn anunciadas las primeras fusiones o adquisiciones transfronterizas. ¿QuØ opini(cid:243)n le merecen a la Comisi(cid:243)n estos acontecimientos y de quØ manera se tienen en cuenta las consecuencias de dichas fusiones de cara al empleo? La Directiva 96/92/CE (1) establece los principios para la apertura del mercado de la electricidad en Europa, cuyo objetivo es conseguir una apertura econ(cid:243)mica equitativa en los Estados miembros. El segundo informe de la Comisi(cid:243)n en materia de armonizaci(cid:243)n resume los aspectos aœn por organizar con vistas a garantizar esta apertura equitativa, pero no menciona los efectos de distorsi(cid:243)n de la competencia resultado de las distintas estructuras de la propiedad de las empresas elØctricas dentro de la Uni(cid:243)n Europea. Debido a la diversidad del coste de capital de las empresas privadas que cotizan en bolsa y las empresas pœblicas, las empresas privadas se ven confrontadas cada vez en mayor medida con unas condiciones de desigualdad de cara a la competencia, tanto para la adquisici(cid:243)n de nuevas empresas como para la oferta directa de productos y servicios en dicho mercado. ¿QuØ medidas piensa adoptar la Comisi(cid:243)n para poner remedio a esta situaci(cid:243)n? (1) DO L 27 de 30. 1. 1997, p. 20. Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de diciembre de 1999) Como Su Seæor(cid:237)a bien indica, la Comisi(cid:243)n debe asegurarse de que se proceda a la liberalizaci(cid:243)n teniendo en cuenta las leg(cid:237)timas preocupaciones en cuanto a las perspectivas de empleo en el sector de la electricidad. Es evidente que la reestructuraci(cid:243)n se llevarÆ a cabo, pero es igualmente evidente que hay una necesidad imperiosa de introducir la competencia en este sector. El proceso de liberalizaci(cid:243)n aumenta la competitividad de la industria comunitaria, con lo que tendrÆ repercusiones positivas sobre el empleo en industrias con gran utilizaci(cid:243)n de energ(cid:237)a. AdemÆs, genera beneficios para los ciudadanos. Segœn los resultados preliminares de un estudio que acaba de recibir la Comisi(cid:243)n, los precios de la electricidad para el consumo familiar disminuyeron entre 1996 y 1998 tan rÆpidamente como los precios para el consumo industrial. Son los Estados miembros quienes tienen la responsabilidad primaria en materia de empleo, pero la Comisi(cid:243)n reconoce la necesidad de su propia implicaci(cid:243)n al respecto, y ha iniciado un estudio sobre la cuesti(cid:243)n. El objetivo de dicho estudio no es medir los efectos cuantitativos del empleo en la industria elØctrica, lo que ser(cid:237)a imposible teniendo en cuenta el aumento del empleo en industrias con gran utilizaci(cid:243)n de energ(cid:237)a de resultas de los precios mÆs bajos de la electricidad, y dar(cid:237)a una imagen distorsionada. El objetivo es difundir y aprender de las experiencias en pa(cid:237)ses en los que ya ha tenido lugar la liberalizaci(cid:243)n de la industria elØctrica, y asesorar a los Estados miembros sobre la nueva formaci(cid:243)n de los trabajadores, la creaci(cid:243)n de nuevos empleos en sectores nuevos dentro del elØctrico, la descripci(cid:243)n C 203 E/160 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 7. 2000 de perfiles de los puestos de trabajo con mÆs riesgo y las mejores maneras de reclasificaci(cid:243)n. Se esperan para principios de 2000 los primeros resultados de este estudio. La Comisi(cid:243)n los comunicarÆ inmediata- mente a los Estados miembros y determinarÆ las acciones de seguimiento necesarias. En cuanto a las posibles condiciones de desigualdad de las empresas de cara a la competencia, dado que algunas son pœblicas y otras privadas, la Comisi(cid:243)n procederÆ a un seguimiento activo del comportamiento de los competidores en el sector elØctrico, como lo hace para otras industrias. El papel de la Comisi(cid:243)n es garantizar que las empresas pœblicas (o, en realidad, cualquier empresa) no tengan ventajas indebidas, debidas por ejemplo a ayudas estatales de las que no gozan otras empresas. Bajo este prisma, la Comisi(cid:243)n examina las fusiones, adquisiciones y otras concentraciones en el mercado de la competencia. (2000/C 203 E/206) PREGUNTA ESCRITA P-2265/99 de Ari Vatanen (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (24 de noviembre de 1999) Asunto: Art(cid:237)culo 141 del Tratado de adhesi(cid:243)n de Finlandia a la UE En el Tratado de adhesi(cid:243)n de Finlandia a la UE se inscribi(cid:243) el art(cid:237)culo 141, segœn el cual en el caso de que subsistan serias dificultades como consecuencia de la adhesi(cid:243)n de Finlandia, se podrÆ recurrir a las ayudas nacionales directas. Finlandia ha tenido la posibilidad de pagar las ayudas transitorias durante un per(cid:237)odo de transici(cid:243)n de cinco aæos. A finales de 1999 concluirÆ el per(cid:237)odo de transici(cid:243)n, y se pondrÆ tambiØn fin al pago de estas ayudas. Se estima que si no se conceden ayudas sustitutorias, los ingresos de los ganaderos y agricultores de la zona meridional de Finlandia dedicados al cultivo de hortalizas tanto en invernaderos como en campo abierto, sufrirÆn de inmediato un descenso de entre un 30 y un 90 %. En la declaraci(cid:243)n de la Cumbre de Luxemburgo de 1997 se afirm(cid:243) que hay que posibilitar el ejercicio de la agricultura en todo el territorio de la UE, incluidas las zonas mÆs desfavorecidas. La no utilizaci(cid:243)n de las ayudas previstas en el art(cid:237)culo 141, provocar(cid:237)a un aumento insostenible de las diferencias de nivel de las ayudas entre la zona meridional y el resto de Finlandia. Esto afectar(cid:237)a negativamente tambiØn a la credibilidad de la UE, fundamentalmente a los ojos de los agricultores. ¿QuØ tiene previsto hacer la Comisi(cid:243)n para asegurar la continuaci(cid:243)n de estas ayudas, conformes con el Tratado de adhesi(cid:243)n de Finlandia? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de diciembre de 1999) La Comisi(cid:243)n estÆ examinando un informe presentado por Finlandia sobre los problemas que registra la agricultura en la zona meridional del pa(cid:237)s, as(cid:237) como una notificaci(cid:243)n con arreglo al art(cid:237)culo 143 del Acta de Adhesi(cid:243)n y al art(cid:237)culo 88 (antiguo art(cid:237)culo 93) del Tratado CE de un rØgimen nacional de ayudas en virtud del art(cid:237)culo 141 del Acta de Adhesi(cid:243)n. Una vez que se haya completado este examen, la Comisi(cid:243)n adoptarÆ las medidas oportunas. (2000/C 203 E/207) PREGUNTA ESCRITA P-2266/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (24 de noviembre de 1999) Asunto: Expulsi(cid:243)n de la secci(cid:243)n griega de la ONG «MØdicos sin fronteras» La reciente expulsi(cid:243)n de la secci(cid:243)n griega de la ONG «MØdicos sin fronteras» «por haber ayudado sin autorizaci(cid:243)n a ambas partes implicadas en la crisis de Kosovo» ha provocado seria preocupaci(cid:243)n en relaci(cid:243)n con la aplicaci(cid:243)n del principio, adoptado tambiØn por la Uni(cid:243)n Europea, segœn el cual la ayuda humanitaria de urgencia se presta sin hacer distinciones Øtnicas o religiosas entre las poblaciones que sufren injustamente