title: 2000/514/EF: Kommissionens beslutning af 22. december 1999 om den statsstøtte, som Italien påtænker at yde Fiat Auto SpA til virksomheden Mirafiori Meccanica (Torino) (meddelt under nummer K(1999) 5211) (EØS-relevant tekst) (Kun den italienske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
State aid
control of State aid
exchange of information
motor vehicle industry

text: 17. 8. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 207/17 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 22. december 1999 om den statsstøtte, som Italien påtænker at yde Fiat Auto SpA til virksomheden Mirafiori Mecca- nica (Torino) (meddelt under nummer K(1999) 5211) (Kun den italienske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (2000/514/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit, under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a), efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), og ud fra følgende betragtninger: I. Sagsforløb (1) »Fiat«), og herunder I tidsrummet oktober-december 1997 anmeldte Italien under henvisning til traktatens artikel 88, stk. 3, seks forslag til statsstøtte til Fiat Auto SpA (i det følgende benævnt investeringsstøtten til motorfabrikken Fiat Mirafiori Meccanica (i det følgende benævnt »Fiat Mirafiori«) (Torino — Piemonte), der blev registreret under nr. 838/97. De italienske myndigheder blev anmodet om yderligere oplysninger, som der måtte rykkes for flere gange, for at Kommissionen kunne få de oplysninger, der var nødvendige, for at den kunne træffe en beslutning. Den 23. april 1998 blev der afholdt et møde med repræsentanter for Italien og Fiat, hvor disse blev mindet om de procedurer, der gælder for behand- lingen af denne sag. Ved brev af 20. november 1998 (2) (3) (4) (5) besvarede de italienske myndigheder delvist Kommissio- nens spørgsmål. for nævnte Ved brev af 2. marts 1999 underrettede Kommissionen Italien om, at den den 3. februar 1999 havde besluttet at indlede proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, over støtteforanstaltninger, og pålagde samtidig Italien pligt til inden for en måned at fremsende alle de dokumenter og oplysninger, som var nødvendige, for at Kommissionen kunne vurdere, om den påtænkte I tilfælde af støtte var forenelig med fællesmarkedet. manglende svar ville Kommissionen vedtage en beslut- ning på grundlag af de oplysninger, den var i besiddelse af. offentliggjort Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev Fællesskabers Tidende (2). Kommissionen anmodede også eventuelle berørte parter om at fremsætte bemærkninger. Der er ikke indløbet bemærkninger fra disse. Europæiske i De Repræsentanter for Kommissionen rejste til Mirafiori den 24. februar 1999 for bl. a. at drøfte denne sag. Efter den 9. april 1999 at have anmodet om en længere svarfrist sendte de italienske myndigheder ved brev af 16. april 1999 Kommissionen de oplysninger, der var nødvendige, for at den kunne færdigbehandle de seks sager. (1) EFT C 120 af 1. 5. 1999, s. 6 og EFT C 288 af 9. 10. 1999, s. 37. (2) Se fodnote 1. L 207/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 17. 8. 2000 Nye undersøgelser underbyggede Kommissionens tvivl bl. a. med hensyn til, hvorvidt den påtænkte støtte var nødvendig. Ved brev af 14. juni 1999 underrettede Kommissionen derpå Italien om, at den den 26. maj 1999 havde besluttet at udvide den procedure, der var blevet iværksat den 3. februar 1999, og pålagde samtidig Italien pligt til inden for en måned at fremsende alle de dokumenter og oplysninger, som var nødvendige, for at Kommissionen kunne vurdere, om den påtænkte støtte var af manglende svar ville Kommissionen vedtage en beslut- ning på grundlag af de oplysninger, den var i besiddelse af. forenelig med fællesmarkedet. tilfælde I offentliggjort Kommissionens beslutning om at udvide proceduren blev Fællesskabers Tidende (3). Kommissionen anmodede også eventuelle berørte parter om at fremsætte bemærkninger. Der er ikke indløbet bemærkninger fra disse. Europæiske i De II. Udførlig beskrivelse af støtten Den påtænkte støtte tager sigte på Fiat, som kontrolleres af Fiat SpA. Fiat-gruppen er repræsenteret i automobil- sektoren ved tre selskaber: Fiat Auto, som fremstiller personbiler, IVECO, som fremstiller erhvervskøretøjer, og Magneti Marelli, som fremstiller komponenter. Fiat ejer virksomheder i bl. a. Italien, Polen, Tyrkiet og Sydamerika. I 1998 fremstillede Fiat 2,9 mio. automo- biler (4) af mærkerne Alfa Romeo, Ferrari, Fiat, Lancia og Maserati, og heraf 1,6 mio. i Europa. Af denne produk- tion sælges omkring halvdelen på det indenlandske marked, omkring en tredjedel i de øvrige medlemsstater, og resten uden for Fællesskabet. Fiat Auto agter at investere i Mirafiori-virksomheden, der ligger i et område, der er støtteberettiget i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), med en maksimal regionalstøtte på 10 % NSÆ for større virksomheder. (6) (7) (8) (9) (10) (11) Foranstaltningen tager sigte på produktion af Torque- motorer til indbygning i Fiat-biler (segment B og C), der produceres i Italien og uden for Den Europæiske Union. Investeringen, der i alt andrager 468,4 mia. ITL (ca. 242 mio. EUR), bygger på følgende tidsplan (17) (mia. ITL) 1994 1995 1996 1997 1998 84,7 65,9 43,3 97,2 177,3 linjer og dermed begrænse projektinvesteringsomkost- ningerne. (13) Der ydes regionalstøtte, nominelt på 30,3 mia. ITL (16 mio. EUR), som led i en allerede godkendt ordning, jf. lov nr. 488/92. Den diskonterede støtteintensitet er på 4,6 %. (14) Der er ikke planlagt andre tilskud til projektet. (15) (16) I forbindelse med iværksættelsen af proceduren den 3. februar 1999 gav Kommissionen på flere punkter udtryk for tvivl om, hvorvidt den påtænkte støtte var forenelig med fællesmarkedet, bl. a. med hensyn til projektets mobilitet og nødvendigheden af den anmeldte støtte. Hertil kom, at Kommissionen på daværende tidspunkt ikke kunne konstatere, at der forelå forhold, der even- tuelt kunne gøre det berettiget at yde investeringsstøtte til fornyelse eller miljøbeskyttelsesstøtte. Kommissionen konkluderede derfor på grundlag af de oplysninger, den lå inde med, at der ikke forelå forhold, som kunne gøre det berettiget at bringe en af de i traktatens artikel 87, stk. 3, omhandlede undtagelsesbestemmelser i anven- delse over for denne støtte. Efter indledningen af proceduren den 3. februar 1999 har det vist sig, at det område, som Fiat Mirafiori ligger i, først fra og med marts 1995 er blevet støtteberettiget. Det pågældende projekt blev imidlertid indledt allerede i 1994, og forud for dette tidspunkt — formodentligt omkring 1993 — er der blevet gennemført forundersø- gelser, beliggenhedsundersøgelser osv. Investeringsbe- slutningen er således blevet truffet inden da, dvs. senest i 1993-1994, på et tidspunkt hvor det område, som virk- somheden Fiat Mirafiori er beliggende i, ikke var støtte- berettiget. I forbindelse med udvidelsen af proceduren gav Kommissionen derfor udtryk for alvorlig tvivl med hensyn til, hvorvidt investor havde kunnet forvente regi- onalstøtte til finansieringen af projektet. Støtten kan derfor ikke betragtes som nødvendig for gennemførelsen af investeringerne i Fiat Mirafiori. Både i forbindelse med iværksættelsen af proceduren og i beslutningen om udvidelse heraf pålagde Kommissionen Italien pligt til inden for en måned at fremsende alle de dokumenter og oplysninger, som var nødvendige, for at Kommissionen kunne vurdere, om den påtænkte støtte var af manglende svar ville Kommissionen vedtage en beslut- ning på grundlag af de oplysninger, den var i besiddelse af. forenelig med fællesmarkedet. tilfælde I (12) Der er gennemført mange nyskabelser inden for Torque- motorer både med hensyn til selve produktet og med fremstillingsprocessen. Mirafiori-virksom- hensyn til heden blev valgt, fordi man — med visse ændringer — kunne anvende en del af de eksisterende produktions- (3) Se fodnote 1. (4) Kilde: Automotive News Europe. III. Bemærkninger fra Italien (18) Efter den 9. april 1999 at have anmodet om en længere svarfrist med henblik på redegørelsen i forbindelse med proceduren af 3. februar 1999 fremsendte de italienske myndigheder ved brev af 16. april Kommissionen de oplysninger, der var nødvendige for at kunne færdigbe- handle sagen. 17. 8. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 207/19 (19) Den italienske regering fremsendte en redegørelse for de beliggenhedsundersøgelser, der var iværksat af Fiat i tids- rummet 1993-1994, inden Fiat Mirafiori-virksomheden blev udvalgt. De produktionssteder, der overvejedes, var Biesko-Biala i Polen, en fabrik ejet af Tofas-selskabet i Tyrkiet, og et produktionssted tilhørende Cormec- gruppen i Argentina. Disse produktionssteder havde den fordel, at deres lønomkostninger var lavere end i Italien, samtidig med at de gav god produktions- og kvalitetsga- ranti. Tofas og Cormec ejedes ikke udelukkende af Fiat, hvilket indebar en alvorlig risiko for et strategisk projekt som Torque-projektet, og valget, for så vidt angik place- ringen, stod derfor alene mellem Fiat Mirafiori og Biesko-Biala. (20) Den påtænkte regionalstøtte er ikke tilstrækkelig til at udligne de yderligere omkostninger, der følger af beslut- ningen om at placere investeringen i Fiat Mirafiori, men den har utvivlsomt været en tilskyndende faktor ved vedtagelsen af den endelige beslutning. (21) (22) For det andet henviser Italien til specifikke omstændig- heder i forbindelse med gennemførelsen af lov nr. 488/ 92, og herunder navnlig bestemmelsernes tilbagevir- kende kraft for så vidt angår investeringens tilladelighed. For det tredje påpegede de italienske myndigheder, at investeringen blev påbegyndt i maj-juni 1994. De tidli- gere datoer, bl. a. demonteringen af de gamle anlæg i januar 1993 og »spending«-foranstaltningen i maj 1993 vedrørte fjernelsen af den gamle produktionslinje med henblik på opstillingen af en fabrikationslinje til fremstil- ling af Torque-motorer. De italienske myndigheder mener ikke, at disse omkostninger vedrører det forelig- gende projekt, da det under alle omstændigheder var nødvendigt at tømme fabrikshallerne, uanset hvor inve- steringen i Torque-motorerne skulle placeres. (23) For det fjerde forelagde Italien uddybende oplysninger til lønsomhedsanalysen og markedsundersøgelsen. (24) Som reaktion på den beslutning om at igangsætte proce- duren, som Kommissionen havde truffet den 26. maj 1999, fremsendte Italien den 20. juli 1999 et brev, hvori der gjordes rede for følgende to punkter: på den ene side godkendelsesproceduren i den nye støtteordning og forbindelsen til støtten, og på den anden side støttean- søgningens overholdelse af de formelle krav. IV. Vurdering af støtten Hertil kommer, at markedet for personbiler og motorer hertil præges af en meget samhandel mellem medlemsstaterne. stor (26) Den pågældende støtte tager sigte på en virksomhed, der arbejder med fremstilling og samling af personbiler samt fremstilling af motorer hertil. Virksomheden udgør således en del af automobilsektoren i den betydning, hvormed dette ord er defineret i Fællesskabets rammebe- stemmelser for statsstøtte til motorkøretøjsindustrien (5) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«). (27) (28) (29) Støtten, der blev anmeldt den 1. december 1997, ydes som led i en allerede godkendt ordning, jf. lov nr. 488/ 92. Det fremgår af Fællesskabets bestemmelser for stats- støtte til automobilindustrien, at støtte, som de offent- lige myndigheder planlægger at yde til et individuelt projekt på grundlag af en godkendt støtteordning med sigte på en virksomhed, der er aktiv inden for automo- jf. bilsektoren, skal anmeldes, traktatens artikel 88, stk. 3, dersom blot en af følgende maksimumsgrænser overskrides, dvs. : inden støtten udbetales, — dersom projektets samlede omkostninger er på 50 mio. EUR eller derover — dersom det samlede beløb fra statsstøtte og støtte fra andre fællesskabsordninger til projekter er på 5 mio. EUR eller derover. Både de samlede projektomkostninger og det samlede støttebeløb overstiger anmeldelsesgrænserne. Ved at anmelde den støtte, som de påtænker at yde til Fiat Mirafiori, har de italienske myndigheder således over- holdt de bestemmelser, der er fastsat i traktatens artikel 88, stk. 3. sikre, at fællesmarkedet I traktatens artikel 87, stk. 2, anføres forskellige former for støtte, der er forenelige med traktaten. Støttens art og formål samt investeringernes geografiske placering gør, at nævnte artikels litra a), b) og c), ikke kan finde anvendelse på foranstaltningen. Artikel 87, stk. 3, inde- holder en liste over, hvilke støtteforanstaltninger der kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. Spørgs- målet om foreneligheden skal vurderes ud fra Fælles- skabet som helhed og ikke ud fra et rent nationalt synspunkt. For at fungerer korrekt, og at det i traktatens artikel 3, litra g), fastsatte princip overholdes, må man anlægge en snæver fortolk- ning af undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 3. For så vidt angår undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 3, litra b) og d), er det klart, at den pågældende støtte ikke tager sigte på et projekt af fælles interesse eller et projekt, der skal afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i Italiens økonomi, fremme kulturen eller bevare kultur- arven. Med hensyn til undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 3, litra a) og c), er kun litra c) relevant, eftersom det område, som Mirafiori ligger i, kun er støtteberettiget i medfør af artikel 87, stk. 3, litra c), og aldrig har modtaget støtte i medfør af artikel 87, stk. 3, litra a). (25) Den anmeldte foranstaltning over for Fiat er statsstøtte som defineret i traktatens artikel 87, stk. 1. Den finan- sieres nemlig af staten eller ved hjælp af statsmidler. Da den udgør en ikke ubetydelig del af finansieringen af projektet, truer den desuden med at fordreje konkur- rencen i Den Europæiske Union til for Fiat i forhold til andre virksomheder, der ikke modtager støtte. fordel (30) For at tage stilling til, om den påtænkte regionale støtte er forenelig med fællesmarkedet i kraft af undtagelsesbe- stemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), må Kommissionen således kontrollere, om de betingelser, der er opstillet i Fællesskabets rammebestemmelser, er opfyldt. (5) EFT C 279 af 15. 9. 1997. L 207/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 17. 8. 2000 (31) Det følger af rammebestemmelserne, at Kommissionen under alle omstændigheder skal kontrollere, om den tildelte støtte står i forhold til de problemer, der søges løst, og om støtten er nødvendig for projektets gennem- førelse. Begge disse kriterier, dvs. såvel proportionalitets- kriteriet som nødvendighedskriteriet, skal være opfyldt, for at Kommissionen kan give tilladelse til, at der ydes statsstøtte inden for automobilsektoren (6). (32) Da spørgsmålet om, hvorvidt støtten står i forhold til formålet, en lønsomhedsanalyse, kan Kommissionen i det her forelig- gende tilfælde nøjes med at undersøge, om nødvendig- hedskriteriet er opfyldt. afgøres på grundlag af sædvanligvis (33) af proceduren iværksættelsen Ved konstaterede Kommissionen, at der forelå særlige omstændigheder i forbindelse med Italiens godkendelse af den i lov 488/92 omhandlede ordning. På samme måde som i de beslut- ninger, der blev truffet den 18. november 1997 (7), den 30. september 1998 (8) og den 7. april 1998 (9), kunne Kommissionen konstatere, at der forbindelse med iværksættelsen af lov nr. 488/92 forelå meget specifikke forhold, der kan forklare, hvorfor der gik så lang tid mellem iværksættelsen af projektet, starten på seriepro- duktionen af de automobiler, der omfattes af ordningen, støtteansøgningen i 1996 og anmeldelsen i december 1997. støtten var nødvendig for at placere projektet i Fiat Mirafiori, kan alene. imidlertid ikke baseres på denne Kommissionen må herudover kontrollere følgende aspekter: En undersøgelse af, hvorvidt analyse i — hvorvidt regionalstøtten reelt er indgået i den finan- sielle analyse af projektet, og beliggenhedsundersø- gelsen i valget af Mirafiori — hvorvidt projektet reelt opfylder mobilitetskravet. (34) Kommissionen må på hvert enkelt punkt kontrollere, om Italien har forelagt tilstrækkelige beviser til støtte for sine påstande, ud fra en snæver tolkning af undtagelses- bestemmelserne i artikel 87, stk. 3, og de anmodninger om yderligere oplysninger, som Kommissionen frem- sendte den 3. februar 1999 og den 26. maj 1999. (35) Det fremgår af brevet fra de italienske myndigheder af 16. april 1999, at projektet blev igangsat i maj/juni 1994, at maskinerne blev bestilt i marts/april 1994, og at de første leverancer blev modtaget i løbet af andet halvår af 1994. Kommissionen drager heraf den logiske konklusion, at den beliggenhedsundersøgelse, der fik Fiat til at vælge Fiat Mirafiori, blev gennemført mellem 1993 og april 1994. Denne opfattelse bekræftes af Italiens brev af 20. juli 1999. (36) Kommissionen konstaterer endvidere, at det område, som Mirafiori først blev støtteberettiget ved udgangen af marts 1995, dvs. da visse områder omkring Torino, og heriblandt Mirafiori, fik status som støttebe- rettigede områder i medfør af artikel 87, stk. 3, litra c). lå i, (6) Jf. Domstolens dom af 17. september 1980 i sag 730/79, Philip Morris, Sml. 1980, s. 2671, præmis. 17. (7) EFT C 70 af 6. 3. 1998, s. 7. (8) EFT C 409 af 30. 12. 1998, s. 7 og EFT C 384 af 12. 12. 1998, s. 20. (9) EFT C 240 af 31. 7. 1998, s. 3. juli Hertil kommer, som det fremgår af brevet af 20. 1999, at Italien først i september 1994 forelagde forslag til, hvilke regioner der skulle have status som støttebe- rettigede områder i henhold til nævnte bestemmelser. (37) Investeringsbeslutningen er således blevet truffet på et tidspunkt, da det område, som Fiat Mirafiori ligger i, ikke var støtteberettiget. (38) Denne vurdering ændres ikke af, at Fiat Mirafiori ligger i et mål 2-område eller af den påståede mulighed for at flytte maskiner fra et produktionssted til et andet i projektets indledende faser. Prøveserieproduktionen blev gennemført i inden beslut- januar-februar 1995, dvs. ningen om klassificering af området som støtteberettiget. Kommissionen noterer sig endvidere, at det fremgår af bilag 3, litra b), i Italiens brev af 20. november 1998, at Mirafiori-virksomheden allerede fra og med 1993 har arbejdet med komponenter til Torque-motorer, idet man bl. a. har ombygget produktionslinjer til fremstilling af motorblokke, krumtappe, plejlstænger, svinghjul og drivaksler til oliepumper. (39) (40) (41) Kommissionen fastholder derfor, at muligheden for at opnå regionalstøtte reelt ikke har kunnet indgå i Fiats finansieringen af Mirafiori- overvejelser vedrørende pojektet. De italienske myndigheder har i øvrigt aldrig ført bevis for det modsatte. Selv hvis det antages, at muligheden for at opnå regio- nalstøtte faktisk indgik i virksomhedens overvejelser, har den alligevel implicit accepteret risikoen for ikke at kunne drage nytte heraf, da Kommissionen i henhold til Fællesskabets rammebestemmelser skal give forhåndstil- ladelse hertil. fra På det tidspunkt, hvor Fiat besluttede at foretage investe- ringen, og hvor der i finansieringen af Mirafiori-projektet blev taget hensyn til muligheden for eventuelt at få tildelt statsstøtte, var det i øvrigt Kommissionens praksis at kræve, at der skulle gennemføres en lønsomhedsana- lyse med en sammenligning mellem den regionale virk- somhed og et alternativt produktionssted beliggende i et område, der ikke var berettiget til fællesskabsstøtte, men hvor Fiat med sandsynlighed ville kunne gennemføre den pågældende investering. Italien og Fiat var allerede på daværende tidspunkt bekendt med denne praksis, Fiat Mezzogiorno (10). f. eks. Kommissionen har ikke oplysninger om, hvordan det produktionssted, der skulle sammenlignes med, blev valgt, men det mest sandsynlige alternativ er formodent- ligt en virksomhed i Midt- eller Norditalien. Kommissio- nens erfaring er, at det, hvis man havde foretaget en lønsomhedsanalyse med udgangspunkt heri, ville have været vanskeligt, for ikke at sige umuligt, at godtgøre, at Fiat Mirafiori havde handicap, og dermed at give tilla- delse til regionalstøtte. Heller ikke på dette punkt har de italienske myndigheder ført bevis for, at Fiat reelt base- rede sin beslutning om at foretage investeringen i Mira- fiori på muligheden for at få regionalstøtte. sagen vedrørende (10) EFT C 37 af 11. 2. 1993, s. 15. 17. 8. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 207/21 (42) (43) (44) (45) (46) (47) Kommissionen skal i øvrigt her for fuldstændighedens skyld indskyde, at det først er med gennemførelsen af Fællesskabets rammebestemmelser, der trådte i kraft i januar 1998, dvs. ca. fire år efter Fiats investeringsbeslut- ning, at det er blevet muligt at foretage en sammenlig- ning med en alternativ virksomhed i Polen (Biesko-Biala eller Tichy), således som Italien ønsker i det her forelig- gende tilfælde. Endelig skal Kommissionen påpege, at en medlemsstat ikke — og da slet ikke en virksomhed — legitimt kan basere sig på en formodning om, at en given region vil blive klassificeret som støtteberettiget i medfør af trakta- tens artikel 87, stk. 3, litra c), så længe Kommissionen ikke har truffet beslutning herom. På denne baggrund konkluderer Kommissionen, at den italienske regering ikke har ført tilstrækkeligt bevis for, at Fiat faktisk har betragtet ydelse af regionalstøtte som en forudsætning for at vælge Fiat Mirafiori som produk- tionssted. Den anmeldte regionalstøtte er dermed ikke nødvendig for at realisere de i traktatens artikel 87, stk. 3, omhandlede målsætninger. For det andet følger det af ovennævnte rammebestem- melser, at den støttemodtagende virksomhed for at vise, at regionalstøtte er nødvendig, må føre klart bevis for, at der findes et andet sted, hvor projektet eller dele heraf kan virkeliggøres med økonomisk udbytte. Hvis den påtænkte investering ikke kan gennemføres på et andet — nyt eller allerede bestående — produktionssted i den pågældende koncern, vil virksomheden nemlig under alle omstændigheder skulle gennemføre projektet på det eneste mulige produktionssted, også selv om der ikke ydes støtte. Med de nugældende rammebestemmelser har en sådan undersøgelse af projektets mobilitet fået langt større betydning end tidligere. For Kommissionen er det ikke et spørgsmål om at vurdere en teoretisk mulighed, men om at kontrollere, om investor både havde kunnet og villet placere projektet på det alterna- tive sted, hvis ikke der var blevet ydet regionalstøtte. Italiens oplysninger herom er fortsat mangelfulde. Kommissionen har kun fået tilsendt en kort redegørelse, hvoraf det fremgår, at to (Cormec og Tofas) af de tre muligheder (Cormec i Argentina, Tofas i Tyrkiet og Fiat Auto Polonia) er blevet forkastet på grund af for store risici (11). Den polske løsning indebar imidlertid store fordele i forhold til Fiat Mirafiori, bl. a. for så vidt angår lønomkostninger. Kommissionen fastholder, at muligheden for at placere projektet i Polen ikke var så indlysende på det tidspunkt, da man traf investeringsbeslutningen, dvs. 1993-1994, som de italienske myndigheder hævder i dag. Til eksempel kan nævnes, at den industrielle risiko ikke var ubetydelig i en periode, hvor Fiat Auto i Polen var midt i en omorganisering. Denne faktor, som Italien kort kommer ind på, men derefter afviser, må ikke undervur- deres i forbindelse med et strategisk projekt som Torque- projektet. Det ville have været vanskeligt at organisere produktionen med den transport af skrøbelige kompo- nenter mellem Italien og Polen, der kræves (12), idet det lokale komponentleverandørnet ikke var så udbygget, som det er i dag. For øvrigt omfatter Fiats nuværende (11) Fiat er ikke eneste aktionær i denne virksomhed. (12) Da visse komponenter er fælles for Torque- og 138-motoren, der fortsat fremstilles i Mirafiori. motorproduktion i Polen kun to forholdsvis gamle modeller, nemlig en motor på 652 cm3 og en motor på 900 cm3. (48) Nu forholder det sig imidlertid således, at den italienske regering kun har sendt Kommissionen fragmentariske oplysninger om, hvorvidt det ville være teknisk muligt at fremstille Torque-motoren i Biesko-Biala under optimale omstændigheder, og så godt som ingen oplysninger om, hvorvidt Fiat reelt havde planer om at flytte den pågæl- dende investering til Polen. (49) Kommissionen fastslår derfor, at Italien ikke har godt- gjort, at projektet opfylder mobilitetskravet. Da der ikke findes noget realistisk alternativt produktionssted, må det konkluderes, at den anmeldte regionalstøtte ikke er nødvendig for at realisere de i traktatens artikel 87, stk. 3, omhandlede målsætninger. (50) De andre støttemålsætninger, som den italienske rege- ring har henvist til, såsom miljøbeskyttelse og innova- tion, er aldrig blev uddybet med en nærmere redegørelse til trods for Kommissionens gentagne anmodninger om yderligere oplysninger. Kommissionen har derfor ikke haft mulighed for at tage stilling til, hvorvidt støtten eventuelt tager sigte på miljøbeskyttelses- og innovati- onsforanstaltninger. V. Konklusion (51) Den regionalstøtte, som de italienske myndigheder påtænker at yde til Fiat Mirafiori, er ikke nødvendig for at realisere de i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), omhandlede målsætninger, dvs. fremme udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner. Støtten er dermed uforenelig med fællesmarkedet — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Den statsstøtte, som Italien påtænker at yde Fiat Auto SpA til virksomheden Mirafiori Meccanica (Torino), er uforenelig med fællesmarkedet. Støtten må derfor ikke udbetales. Artikel 2 Senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning underretter Italien Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen. Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik. Artikel 3 Udfærdiget i Bruxelles, den 22. december 1999. På Kommissionens vegne Mario MONTI Medlem af Kommissionen


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2802/1999 av den 22 december 1999 om fastställande av återtags- och försäljningspriserna för fiskeåret 2000 för de fiskeriprodukter som tas upp i bilaga I punkterna A, D och E till rådets förordning (EEG) nr 3759/92

eurovoc_concepts:
fishery product
guide price
selling price
withdrawal price

formats: html pdf print

text: L 340/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 12. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2802/1999 av den 22 december 1999 om fastställande av återtags- och försäljningspriserna för fiskeåret 2000 för de fiskeriprodukter som tas upp i bilaga I punkterna A, D och E till rådets förordning (EEG) nr 3759/92 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3759/92 av den 17 december 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 3318/94 (2), särskilt artikel 11. 3 och artikel 13 i denna, och av följande skäl: 1. 2. 3. Enligt artikel 11. 1 och artikel 13 i förordning (EEG) nr 3759/92 skall återtags- och försäljningspriserna fast- ställas för gemenskapen för var och en av de i bilaga 1 punkterna A, D och E upptagna produkterna på grundval av färskhet, storlek eller vikt samt produktform och genom tillämpning av den berörda produktkatego- rins omvandlingsfaktor på ett belopp som motsvarar minst 70 % och högst 90 % av orienteringspriset. Enligt artikel 11. 2 i förordning (EEG) nr 3759/92 kan återtagspriset påverkas av utjämningskoefficienter i de landningszoner som ligger mycket långt från gemen- skapens främsta konsumtionscentra. för I artikel 6. 1 i rådets förordning (EG) nr 2406/96 av den 26 november 1996 om fastställande av gemensamma marknadsnormer saluföring av vissa fiskeripro- dukter (3), senast ändrad genom kommissionens förord- ning (EG) nr 323/97 (4), föreskrivs att placeringen av ett parti i kategori B innebär att det vid intervention, från och med den 1 januari 2000, inte utgår någon ekono- misk kompensation för detta parti. Följaktligen behöver återtagspriser för produkter av kvalitet B inte längre fastställas. 4. 5. Orienteringspriserna för fiskeåret 2000 har fastställts för samtliga berörda produkter genom rådets förordning (EG) nr 2746/1999 (5). De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för fiskeriprodukter. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De procentsatser för orienteringspriset som skall ligga till grund för beräkningen av gemenskapens återtags- och försäljnings- priser skall för produkterna ifråga fastställas enligt bilaga I. Artikel 2 De utjämningskoefficienter som skall ligga till grund för beräk- ningen av gemenskapens återtags- och försäljningspriser för de produkter som tas upp i bilaga I punkterna A, D och E till förordning (EEG) nr 3759/92 skall fastställas enligt bilaga II. Artikel 3 De återtags- och försäljningspriser som skall gälla i gemen- skapen under fiskeåret 2000, och de produkter som de hänför sig till, skall fastställas enligt bilaga III. Artikel 4 De återtagspriser som skall gälla för fiskeåret 2000 i de land- ningszoner som ligger mycket långt från gemenskapens främsta konsumtionscentra, och de produkter som de hänför sig till, skall fastställas enligt bilaga IV. Artikel 5 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 22 december 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 388, 31. 12. 1992, s. 1. (2) EGT L 350, 31. 12. 1994, s. 15. (3) EGT L 334, 23. 12. 1996, s. 1. (4) EGT L 52, 22. 2. 1997, s. 8. (5) EGT L 331, 23. 12. 1999, s. 23. 31. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 340/39 BILAGA I Orienteringsprisets procentsats som ligger till grund för beräkningen av gemenskapens återtags- eller försäljningspris Varuslag Sill av arten Clupea harengus Sardiner av arten Sardina pilchardus Haj (Squalus acanthias) Haj (Scyliorhinus spp. ) Kungsfisk (Sebastes spp. ) Torsk av arten Gadus morhua Gråsej (Pollachius virens) Kolja (Melanogrammus aeglefinus) Vitling (Merlangius merlangus) Långa (Molva spp. ) Makrill av arten Scomber scombrus Makrill av arten Scomber japonicus Ansjovis (Engraulis spp. ) Rödspätta (Pleuronectes platessa) Kummel av arten Merluccius merluccius Glasvar (Lepidorhombus spp. ) Havsbraxen (Brama spp. ) Marulk (Lophius spp. ) Räkor av arten Crangon crangon och nordhavsräkor (Pandalus borealis) Krabba (Cancer pagurus) Havskräfta (Nephrops norvegicus) Sandskädda (Limanda limanda) Skrubbskädda (Platichthys flesus) Albacora (Thunnus alalunga) Bläckfisk (Sepia officinalis och Rossia macrosoma) Tunga (Solea spp. ) % 85 85 80 80 90 80 80 80 80 80 85 90 85 83 90 80 80 85 90 90 90 83 83 90 80 83 L 340/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 12. 1999 Koefficienter för produkterna i bilaga I punkterna A, D och E i förordning (EEG) nr 3759/92 BILAGA II Art Storlek (1) Urtagen fisk med huvud (1) Hel fisk (1) Extra, A (1) Extra, A (1) Koefficienter Sill av arten Clupea harengus Sardiner av arten Sardina pilchardus Haj (Squalus acanthias) Haj (Scyliorhinus spp. ) Kungsfisk (Sebastes spp. ) Torsk av arten Gadus morhua Gråsej (Pollachius virens) Kolja (Melanogrammus aeglefinus) Vitling (Merlangius merlangus) Långa (Molva spp. ) Makrill av arten Scomber scombrus Spansk makrill av arten Scomber japonicus Ansjovis (Engraulis spp. ) 1 2 3 4 5 1 2 3 4 1 2 3 1 2 3 1 2 3 1 2 3 4 5 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 3 1 2 3 1 2 3 4 1 2 3 4 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,75 0,64 0,35 0,80 0,80 0,55 0,00 0,00 0,00 0,90 0,90 0,85 0,67 0,47 0,90 0,90 0,89 0,76 0,90 0,90 0,77 0,65 0,83 0,80 0,75 0,51 0,85 0,83 0,75 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,55 0,85 0,80 0,50 0,95 0,60 0,75 0,85 0,55 0,75 0,64 0,35 0,75 0,70 0,45 0,90 0,90 0,76 0,65 0,65 0,50 0,38 0,28 0,70 0,70 0,69 0,38 0,70 0,70 0,54 0,45 0,63 0,60 0,55 0,37 0,70 0,68 0,60 0,85 0,83 0,81 0,85 0,85 0,70 0,52 0,80 0,85 0,70 0,29 31. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 340/41 Art Storlek (1) Urtagen fisk med huvud (1) Hel fisk (1) Extra, A (1) Extra, A (1) Koefficenter Rödspätta (Pleuronectes platessa) Kummel av arten Merluccius merluccius Glasvar (Lepidorhombus spp. ) Havsbraxen (Brama spp. ) Sandskädda (Limanda limanda) Skrubbskädda (Platichthys flesus) Albacora (Thunnus alalunga) Bläckfisk (Sepia officinalis och Rossia macrosoma) Marulk (Lophius spp. ) Räkor av arten Crangon crangon Nordhavsräkor (Pandalus borealis) Krabba (Cancer pagurus) 1 2 3 4 1 2 3 4 5 1 2 3 4 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 3 1 2 3 4 5 1 2 1 2 1 2 0,90 0,90 0,87 0,63 1,00 0,76 0,75 0,62 0,58 0,85 0,75 0,68 0,43 0,85 0,60 0,85 0,65 0,80 0,60 1,00 1,00 0,00 0,00 0,00 0,49 0,49 0,49 0,41 0,79 0,59 0,58 0,48 0,45 0,80 0,70 0,61 0,36 0,80 0,55 0,70 0,50 0,70 0,50 0,90 0,85 0,80 0,80 0,50 Hel fisk eller urtagen fisk med huvud (1) Fisk utan huvud (1) Extra, A (1) Extra, A (1) 0,72 0,92 0,92 0,77 0,42 0,90 0,85 0,80 0,70 0,50 Samtliga presentationsformer A (1) 0,65 0,30 Kokta i vatten Färska eller kylda A (1) 0,85 0,30 A (1) 0,75 — Hel (1) 0,80 0,60 L 340/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 12. 1999 Art Storlek (1) Havskräfta (Nephrops norvegicus) Tunga (Solea spp. ) 1 2 3 4 1 2 3 4 5 Hel (1) Stjärt (1) E (1) Extra, A (1) Extra, A (1) 0,95 0,95 0,85 0,55 0,95 0,65 0,65 0,45 0,90 0,75 0,55 0,46 Urtagen fisk med huvud (1) Hel fisk (1) Extra, A (1) Extra, A (1) 0,90 0,90 0,85 0,70 0,60 0,70 0,70 0,65 0,50 0,40 (1) Färskhets-, storleks- och presentationskategorierna är de som definieras genom tillämpning av artikel 2 i förordning (EEG) nr 3759/92. 31. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 340/43 Gemenskapens återtags- eller försäljningspriser för produkterna i bilaga I punkterna A, D och E i förordning (EEG) nr 3759/92 BILAGA III Art Storlek (1) Urtagen fisk med huvud (1) Hel fisk (1) Extra, A (1) Extra, A (1) Återtagspriser (euro/ton) Sill av arten Clupea harengus Sardiner av arten Sardina pilchardus Haj (Squalus acanthias) Haj (Scyliorhinus spp. ) Kungsfisk (Sebastes spp. ) Torsk av arten Gadus morhua Gråsej (Pollachius virens) Kolja (Melanogrammus aeglefinus) Vitling (Merlangius merlangus) Långa (Molva spp. ) Makrill av arten Scomber scombrus Spansk makrill av arten Scomber japonicus Ansjovis (Engraulis spp. ) 1 2 3 4 5 1 2 3 4 1 2 3 1 2 3 1 2 3 1 2 3 4 5 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 3 1 2 3 1 2 3 4 1 2 3 4 0 0 0 0 0 0 0 0 0 641 547 299 521 521 358 0 0 0 1 101 1 101 1 040 820 575 563 563 557 475 746 746 638 539 599 577 541 368 798 779 704 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 122 189 177 111 211 276 346 392 253 641 547 299 488 456 293 935 935 789 795 795 612 465 342 438 438 432 238 580 580 448 373 455 433 397 267 657 638 563 207 202 198 230 230 190 141 806 856 705 292 L 340/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 12. 1999 Art Storlek (1) Urtagen fisk med huvud (1) Hel fisk (1) Extra, A (1) Extra, A (1) Återtagspriser (euro/ton) Rödspätta (Pleuronectes platessa) — från och med den 1 januari till och med den 30 april 2000 — från och med den 1 maj till och med den 31 december 2000 Kummel av arten Merluccius merluccius Glasvar (Lepidorhombus spp. ) Havsbraxen (Brama spp. ) Sandskädda (Limanda limanda) Skrubbskädda (Platichthys flesus) Albacora (Thunnus alalunga) Bläckfisk (Sepia officinalis och Rossia macrosoma) Marulk (Lophius spp. ) Räkor av arten Crangon crangon Nordhavsräkor (Pandalus borealis) 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 3 4 5 1 2 3 4 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 3 1 2 3 4 5 1 2 1 2 786 786 760 550 1 082 1 082 1 046 757 3 359 2 553 2 519 2 082 1 948 1 603 1 415 1 283 811 1 248 881 658 503 371 278 2 207 2 207 0 0 0 428 428 428 358 589 589 589 493 2 653 1 982 1 948 1 612 1 511 1 509 1 320 1 151 679 1 175 808 541 387 324 232 1 737 1 641 1 027 1 027 642 Hel fisk eller urtagen fisk med huvud (1) Fisk utan huvud (1) Extra, A (1) Extra, A (1) 1 696 2 167 2 167 1 814 989 4 380 4 136 3 893 3 406 2 433 Samtliga presentationsformer A (1) 1 407 649 Kokta i vatten Färska eller kylda A (1) 4 886 1 724 A (1) 1 141 — 31. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 340/45 Art Storlek (1) Försäljningspris (euro/ton) Krabba (Cancer pagurus) Havskräfta (Nephrops norvegicus) Tunga (Solea spp. ) Hel (1) 1 259 944 Hel (1) Stjärt (1) E (1) Extra, A (1) Extra, A (1) 4 518 4 518 4 042 2 616 4 518 3 091 3 091 2 140 3 519 2 933 2 151 1 799 Urtagen fisk med huvud (1) Hel fisk (1) Extra, A (1) Extra, A (1) 4 820 4 820 4 553 3 749 3 214 3 749 3 749 3 481 2 678 2 142 1 2 1 2 3 4 1 2 3 4 5 (1) Färskhets-, storleks- och presentationskategorierna är de som definieras genom tillämpning av artikel 2 i förordning (EEG) nr 3759/92. L 340/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 12. 1999 BILAGA IV Art Landningszon Koefficient Storlek (1) Återtagspris (euro/ton) Urtagen fisk med huvud (1) Hel fisk (1) Extra, A (1) Extra, A (1) Sill av arten Clupea harengus Kustområdena och de irländska öarna Kustområdena öster om England från Berwick till Dover. Kustområdena från och med Portpatrick i sydöstra Skottland till och med Eyemouth i nordöstra Skottland samt de öar som ligger väster och norr om dessa områden. Grevskapet Downs kustområden (Nordirland) Makrill av arten Scomber scombrus Kustområdena och de irländska öarna. Kustområdena och öarna i grevskapen Cornwall och Devon i Förenade kungariket Kustområdena från Portpatrick i sydvästra Skottland till Wick i nordöstra Skottland samt öarna belägna väster och norr om dessa områden. Kustområdena på de nordirländska öarna Kustområdena från Wick till Aberdeen i nordöstra Skottland Kummel av arten Merluccius merluccius Kustområdena från Troon i sydvästra Skottland till Wick i nordöstra Skottland och öarna belägna väster och norr om dessa områden Kustområdena och de irländska öarna Albacora (Thunnus alalunga) Sardiner av arten Sardina pilchardus Öarna Azorerna och Madeira Kanarieöarna Kustområdena och öarna i grevskapen Cornwall och Devon i Förenade kungariket Områden vid portugisiska Atlantkusten Regioner längs franska Atlantkusten, engelska kanalen och Nordsjön 0,86 0,86 0,92 0,92 0,97 1,00 0,73 0,98 0,48 0,48 0,70 0,90 0,79 0,98  1  2  3  4  1  2  3  4  1  2  3  1  2  3  1  2  3  1  2  3  1  2  3  4  5  1  2  3  4  5  1   2  1  2  3  4  1  2  3  4 2 3 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2 452 1 863 1 839 1 520 1 422 3 292 2 502 2 469 2 041 1 909 1 059 1 059 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 105 162 153 95 105 162 153 95 191 186 182 191 186 182 201 196 192 207 202 198 1 937 1 447 1 422 1 177 1 103 2 600 1 942 1 909 1 580 1 481 834 788 133 166 188 122 193 242 274 177 311 309 339 (1) Färskhets-, storleks- och presentationskategorierna är de som definieras genom tillämpning av artikel 2 i förordning (EEG) nr 3759/92


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2634/99 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie. Schadeloosstelling van EU-onderdanen bij (verkeers)ongevallen in Zwitserland.

eurovoc_concepts:
EU national
Switzerland
agreement (EU)
insurance indemnity
road transport
transport accident

text: 3. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 280 E/91 Antwoord van de heer Patten namens de Commissie (2 februari 2000) Het doel van het recente verslag van de Commissie (1) dat door het geachte parlementslid wordt vermeld was na te gaan of met Albaniº onderhandeld kon worden over een stabilisatie- en associatieovereenkomst. In het verslag werden belangrijke politieke, institutionele en economische criteria vastgesteld voor een succesvolle medewerking van Albaniº in dit verband. In het verslag kwam de specifieke kwestie van de milleniumbug in verband met Albaniº niet aan bod. De Commissie ontving van de Albanese autoriteiten geen gedetailleerde gegevens over de door de door dit land i. v. m. de milleniumbug genomen maatregelen. Landen en opstijgen gebeurt op de luchthaven van Tirana (Rinas) evenwel visueel en er is geen computergestuurd nachtelijk verlichtingssysteem. Momenteel zijn er slechts zeer weinig vluchten van luchthavens van de Gemeenschap naar Tirana en (cid:146)s nachts is de luchthaven gewoonlijk gesloten. De check-in systemen stemmen overeen met de West-Europese omdat zij hiervan een verlengstuk zijn en Swissair is de belangrijkste gebruiker. Het luchtruim wordt gecontroleerd aan de hand van een systeem van SITA (SociØtØ internationale de tØlØcommunications aØrienne) en volgens Eurocontrol en andere relevante bronnen zijn er geen belangrijke risico(cid:146)s. (1) COM(1999) 651 final. (2000/C 280 E/093) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2634/99 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie (22 december 1999) Betreft: Schadeloosstelling van EU-onderdanen bij (verkeers)ongevallen in Zwitserland Lacunes in de Zwitserse wetgeving bieden verzekeringsmaatschappijen de mogelijkheid om de toekenning van schadevergoedingen, voortvloeiend uit de burgerlijke aansprakelijkheid, gedurende een lange tijd voor zich uit te schuiven. Deze bron van rechtsonzekerheid treft ook EU-onderdanen die het slachtoffer zijn van (verkeers)ongevallen in Zwitserland. Zij komen terecht in een juridische procedureslag zonder uitzicht op een billijke vergoeding binnen een redelijke termijn. De voorgestelde ratificatie van het EU-transportverdrag met Zwitserland in de loop van 2000 dient aangegrepen te worden om dit juridisch probleem zo snel mogelijk op te lossen. EU-onderdanen in Zwitserland hebben immers recht op dezelfde bescherming als de Zwitsers in de 15 EU-lidstaten. Volledigheidshalve dient vermeld dat toenmalig Commissievoorzitter Santer op 12 maart 1998 en op 27 juli 1998 schriftelijk in kennis werd gesteld van dit probleem (brieven van Prof. Dr. Eric Suy, voorzitter van VTB-VAB, en de Belgische vice-premier Elio di Rupo). 1. Welke initiatieven heeft de Commissie genomen om de lacunes in de Zwitserse wetgeving die leiden tot een situatie van rechtsonzekerheid bij (verkeers)ongevallen in Zwitserland, te verhelpen? 2. Zal de Commissie de ratificatieprocedure van het EU-transportverdrag met Zwitserland aangrijpen om van de Zwitserse regering een (cid:132)snelle, billijke en redelijke oplossing(cid:148) te eisen voor dit juridische probleem? Zo neen, waarom niet? 3. Welke stappen zal de Commissie nog zetten om van de Zwitserse regering te eisen dat zo snel mogelijk een (cid:132)billijke en redelijke oplossing(cid:148) wordt gevonden voor dit juridische probleem? Antwoord van de heer Patten namens de Commissie (21 januari 2000) De Commissie is op de hoogte van een aantal gevallen waarin EU-onderdanen moeilijkheden hebben ondervonden bij de afhandeling van schadevergoedingsprocedures met Zwitserse verzekeringsmaatschap- pijen naar aanleiding van verkeersongevallen. C 280 E/92 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 10. 2000 Het betreft hier het Zwitsers burgerlijk recht, en voor verkeersongevallen, het stelsel van de groene kaart, dat eveneens onder het burgerlijk recht valt. De Commissie heeft geen bevoegdheid op dit gebied en beschikt niet over mogelijkheden om op te treden tegen verzekeringsmaatschappijen in derde landen in verband met de moeizame afhandeling van schadevergoedingen naar aanleiding van verkeersongevallen in deze landen. Deze kwesties werden niet bestreken door het onderhandelingsmandaat met betrekking tot de zeven sectoriºle overeenkomsten zodat zij geen deel uitmaakten van de onderhandelingen. De Commissie heeft de resultaten van de onderhandelingen voorgelegd aan de Raad (1) en de overeenkomsten werden op 21 juni 1999 in Luxemburg ondertekend. Het is nu aan het Parlement, de lidstaten en de Raad om de over- eenkomsten op basis van hun eigen evaluatie te ratificeren. De Commissie heeft dit vraagstuk in een breder verband aan de orde gesteld bij de Zwitserse autoriteiten en zal de kwestie opnieuw te berde brengen op de volgende bijeenkomst van het gezamenlijk comitØ van de overeenkomst inzake verzekeringen die in het voorjaar van 2000 zal plaatsvinden, ondanks het feit dat deze zaak strikt genomen buiten de draagwijdte van deze overeenkomst valt. (1) COM(1999) 229 def. (2000/C 280 E/094) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2640/99 van Antonios Trakatellis (PPE-DE), Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) en Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) aan de Commissie (12 januari 2000) Betreft: Voorschriften voor de aanbesteding en de kwaliteit van de uitvoering van werken in Griekenland Er zijn aanzienlijke problemen gerezen door het ontoereikende karakter, het gebrek aan transparantie en de onregelmatigheden bij de aanbesteding van werkzaamheden en programma(cid:146)s, door slechte kwaliteit en de ontoereikendheid van het Griekse toezicht op de communautaire werken in uitvoering. In veel gevallen is bij de Europese Commissie tegen de aanbestedingen geprotesteerd, en het gevolg is vertraging bij de uitvoering van de werken en eventueel verlorengaan van de begrotingsmiddelen hiervoor. Het derde communautaire bestek 2000-2006 voor Griekenland voorziet in de toekenning van 9 miljard drachme voor de uitvoering van verschillende werken op het gebied van infrastructuur en ontwikkelings- programma(cid:146)s, en met het oog op de Olympische Spelen van 2004 zijn nog meer werkzaamheden gepland. 1. Hoe is de situatie in Griekenland, niet alleen wat betreft de omzetting en de uitvoering van de communautaire voorschriften voor contracten en opdrachten voor werken en programma(cid:146)s? 2. Hoe wordt de toepassing hiervan beoordeeld, en welke maatregelen zal de Commissie nemen in geval van schending van de communautaire voorschriften of onregelmatigheden bij het functioneren van de bedoelde markt? 3. Bij welke communautaire werken zijn technische tekortkomingen vastgesteld door het gespecialiseerd controleorgaan (ESPEL) in Griekenland, en in welke gevallen zijn er boetes en sancties opgelegd aan de verantwoordelijken? 4. Hoe zal in Griekenland de transparantie en de geloofwaardigheid worden verzekerd van de regels voor de aanbesteding en uitvoering van werken, en worden gezorgd voor het verhelpen van de technische tekortkomingen zodat er minder vertraging ontstaat, er beter gebruik gemaakt wordt van de communautaire middelen en kwaliteit bij de uitvoering van de werken gewaarborgd is? Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (1 maart 2000) De Commissie wil de geachte afgevaardigde mededelen dat Griekenland reeds bepaalde richtlijnen (cid:132)overheidsopdrachten(cid:148) in nationaal recht heeft omgezet, en wel Richtlijn 93/36/EEG van de Raad van 14 juni 1993 betreffende de co(cid:246)rdinatie van de procedures voor het plaatsen van overheidsopdrachten voor leveringen (1), Richtlijn 93/37/EEG van de Raad van 14 juni 1993 betreffende de co(cid:246)rdinatie van de procedures voor het plaatsen van overheidsopdrachten voor de uitvoering van werken (1), Richtlijn 92/50/


title: Proposta de Decisão do Conselho que autoriza o Reino dos Países Baixos a aplicar uma medida derrogatória do artigo 11º da Sexta Directiva (77/388/CEE) do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios

eurovoc_concepts:
Netherlands
VAT
approximation of laws
gold
tax exemption

formats: html pdf

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 22. 12. 1999 COM(1999) 721 final Proposta de DECISÃO DO CONSELHO que autoriza o Reino dos Países Baixos a aplicar uma medida derrogatória do artigo 11º da Sexta Directiva (77/388/CEE) do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios (apresentada pela Comissão) EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS INTRODUÇÃO Através de ofício registado no Secretariado-Geral da Comissão em 1 de Setembro de 1999, o Governo do Reino dos Países Baixos solicitou, com base no artigo 27º da Sexta Directiva 77/388/CEE do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios - sistema comum do imposto sobre o valor acrescentado: matéria colectável uniforme1, autorização para aplicar uma medida derrogatória do ponto A, nº1, alínea a), do artigo 11º da referida directiva. Em conformidade com o artigo 27º da Sexta Directiva, os outros Estados-membros foram informados do pedido apresentado pelo Reino dos Países Baixos por ofício de 28 de Outubro de 1999. LEGITIMIDADE DO PEDIDO O pedido em questão inscreve-se no âmbito da primeira declaração para a Acta do Conselho de 12 de Outubro de 1998, quando da adopção da Directiva 98/80/CE (regime especial aplicável ao ouro para investimento)2. Com efeito, segundo esta declaração, "O Conselho e a Comissão acordam que irão analisar com um espírito de abertura todos os pedidos de derrogação, nos termos dos nºs 1 a 4 do artigo 27º da Directiva 77/388/CEE". Essa análise basear-se-á no seguinte princípio: "Nos casos em que um sujeito passivo preste serviços que compreendam trabalhos com ouro para investimento não tributado pertencente a outra pessoa e que, em consequência desses trabalhos, o ouro deixe de ser ouro para investimento, o valor tributável da prestação desses serviços não se limitará ao montante cobrado pelo sujeito passivo por esses serviços, devendo incluir também o valor do ouro contido no produto acabado". FINALIDADE DA MEDIDA PREVISTA A medida prevista pelo Reino dos Países Baixos tem por finalidade evitar a evasão do IVA sobre o ouro para investimento isento deste imposto e utilizado como matéria-prima para o fabrico de bens de consumo (artigos de ourivesaria). A derrogação em questão tem igualmente por objectivo evitar as distorções de concorrência que poderiam afectar as entregas directas de produtos em ouro na falta dessa medida. DESCRIÇÃO DA MEDIDA A medida prevê que, quando um sujeito passivo preste um serviço consistente em efectuar trabalhos com ouro para investimento pertencente a um terceiro e, findos esses trabalhos, o ouro deixe de ser ouro para investimento, a matéria colectável (a contrapartida obtida pelo prestador pelos trabalhos efectuados) seja aumentada do valor do ouro contido no produto acabado correspondente ao preço ao qual aquele ouro de investimento foi comprado. 1 2 JO L 145 de 13. 6. 1977, p. 1, com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 1999/85/CE (JO L277 de 28. 10. 1999, p. 34 ). JO L 281 de 17. 10. 1998, p. 31. 2 PARECER DA COMISSÃO A Directiva 98/80/CE, de 12 de Outubro de 1998, estabelece um regime especial de IVA aplicável ao ouro para investimento, que deverá entrar em vigor em toda a União Europeia em 1 de Janeiro de 2000 e que isenta do pagamento do IVA todas as operações que envolvam ouro para investimento. Conforme indicado nos considerandos 2 e 3 da directiva, a aplicação de um regime fiscal específico à utilização do ouro para investimento tem por objectivo facilitar a sua utilização para fins de investimento financeiro e reforçar a competitividade internacional do mercado comunitário do ouro. A directiva refere, contudo, que os Estados-membros deverão tomar medidas eficazes de controlo, por forma a evitar as novas possibilidades de fraude e evasão fiscais que podem decorrer da dupla utilização do ouro (sétimo considerando). A possibilidade de introduzir medidas derrogatórias da Sexta Directiva para evitar certas fraudes ou evasões fiscais está prevista no seu artigo 27º. A medida prevista pelos Países Baixos enquadra-se perfeitamente neste contexto, uma vez que tem por objectivo impedir a utilização abusiva da isenção aplicável ao ouro para investimento nos casos em que este ouro não é utilizado para fins de investimento mas como matéria-prima para a produção de bens de consumo. Ao tributar o produto acabado a partir de uma matéria colectável que compreende, para além da contrapartida pelos trabalhos de transformação realizados, o valor do ouro para investimento utilizado, a isenção aplicada à entrega de ouro para investimento é anulada a posteriori e é assegurado um tratamento idêntico ao da venda directa de artigos de ourivesaria, em relação aos quais o IVA se aplica ao valor integral do bem. A Comissão considera que esta medida é de natureza a dissuadir a compra de ouro para investimento para outros fins, com vista a evadir o IVA. A medida em questão revestirá a forma de uma derrogação do ponto A, nº 1, alínea a), do artigo 11º da Sexta Directiva, acrescentando aos elementos a incluir na base tributável o valor do ouro para investimento utilizado como matéria-prima para a produção de bens de consumo. A Comissão considera adequado limitar o prazo de validade desta derrogação a 31 de Dezembro de 2004. Tal permitirá avaliar, nessa data, a adequação da medida derrogatória, tendo em conta a evolução da aplicação do regime especial aplicável ao ouro para investimento instituído pela Directiva 98/80/CE. 3 Proposta de DECISÃO DO CONSELHO que autoriza o Reino dos Países Baixos a aplicar uma medida derrogatória do artigo 11º da Sexta Directiva (77/388/CEE) do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Sexta Directiva (77/388/CEE) do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios3- sistema comum do imposto sobre o valor acrescentado: matéria colectável uniforme e, nomeadamente, o seu artigo 27º, Tendo em conta a proposta da Comissão4, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) 3 4 Através de ofício registado no Secretariado-Geral da Comissão em 1 de Setembro de 1999, o Governo do Reino dos Países Baixos solicitou, com base no artigo 27º da Sexta Directiva 77/388/CEE do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios - sistema comum do imposto sobre o valor acrescentado: matéria colectável uniforme, autorização para aplicar uma medida derrogatória do ponto A, nº 1, alínea a), do artigo 11º da referida directiva; Nos termos do nº 1 do artigo 27º da Sexta Directiva, o Conselho, deliberando por unanimidade, sob proposta da Comissão, pode autorizar os Estados-membros a introduzirem medidas especiais derrogatórias dessa directiva, para simplificar a cobrança do imposto ou para evitar certas fraudes ou evasões fiscais; Em conformidade com o citado artigo 27º, os outros Estados-membros foram informados do pedido apresentado pelo Reino dos Países Baixos por ofício de 28 de Outubro de 1999; O ponto A, nº 1, alínea a), do artigo 11º da Sexta Directiva prevê que, em princípio, a matéria colectável das entregas de bens e das prestações de serviços seja constituída por tudo o que constitui a contrapartida que o fornecedor ou prestador recebeu ou deve receber em relação a essas operações, do adquirente, do destinatário ou de um terceiro; JO L 145 de 13. 6. 1977, p. 1, com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 1999/85/CE (JO L277 de 28. 10. 1999, p. 34). JO C de , p. 4 (5) (6) (7) (8) (9) Em derrogação destas disposições, o Reino dos Países Baixos solicitou autorização para incluir na matéria colectável de um serviço de transformação de ouro para investimento o valor da matéria-prima fornecida pelo adquirente do serviço e utilizada para a fabricação do produto acabado; Esta derrogação tem por objectivo evitar a utilização indevida da isenção concedida ao ouro para investimento e, por conseguinte, determinadas fraudes e evasões fiscais, satisfazendo assim as condições previstas no artigo 27º da Sexta Directiva; Essas fraudes e evasões fiscais consistem principalmente na aquisição, inicialmente, de ouro para investimento isento de IVA que, em seguida, será transformado em jóias, sendo apenas pago o IVA correspondente ao serviço de transformação; A derrogação é concedida até 31 de Dezembro de 2004, o que permitirá avaliar a adequação da medida derrogatória tendo em conta a evolução da aplicação do regime especial aplicável ao ouro para investimento instituído pela Directiva 98/80/CE; A medida derrogatória não tem incidências negativas sobre os recursos próprios das Comunidades Europeias provenientes do imposto sobre o valor acrescentado, ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: Artigo 1º Em derrogação do ponto A, nº 1, alínea a), do artigo 11º da Directiva 77/388/CEE, o Reino dos Países Baixos fica autorizado a incluir na matéria colectável do imposto devido pela prestação de serviços consistentes em trabalhos de transformação de ouro para investimento isento do IVA o valor do ouro contido no produto acabado, correspondente ao preço ao qual aquele ouro de investimento foi comprado. A presente autorização é válida até 31 de Dezembro de 2004. Artigo 2º Artigo 3º O Reino dos Países Baixos é o destinatário da presente decisão. Feito em Bruxelas, em [. ] Pelo Conselho, O Presidente 5


title: Verordening (EG) nr. 2804/1999 van de Commissie van 22 december 1999 tot vaststelling van het bedrag van de steun voor verkoopuitstel voor bepaalde visserijproducten in het visseizoen 2000

eurovoc_concepts:
aid system
fishery product

text: 31. 12. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 340/49 VERORDENING (EG) Nr. 2804/1999 VAN DE COMMISSIE van 22 december 1999 tot vaststelling van het bedrag van de steun voor verkoopuitstel voor bepaalde visserĳproducten in het visseizoen 2000 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 3901/92 van de Commissie van 23 december 1992 tot vaststelling van de uitvoeringsbepa- lingen voor de toekenning van de steun voor verkoopuitstel voor bepaalde visserĳproducten (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1337/95 (2), en met name op artikel 5, lid 1, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) De steun voor verkoopuitstel moet voor de producen- tenorganisaties een voldoende stimulans vormen om de afzet van de uit de markt genomen producten uit te stellen en vernietiging ervan te voorkomen. Het bedrag van de steun voor verkoopuitstel moet zodanig worden vastgesteld dat het evenwicht op de markt van de betrokken producten niet wordt verstoord. Het bedrag van de steun mag niet hoger zĳn dan de technische en financieringskosten van de verwerking en de opslag die in het vorige visseizoen zĳn geconstateerd, (4) (5) waarbĳ de hoogste kosten buiten beschouwing worden gelaten. Het is dienstig om, op basis van de gegevens inzake de in de Gemeenschap geconstateerde technische en finan- ciële kosten van de noodzakelĳke maatregelen, voor het visseizoen 2000, het bedrag van de steun voor verkoop- uitstel vast te stellen als aangegeven in de bĳlage. De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor visserĳproducten, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor het visseizoen 2000 wordt het bedrag van de steun voor verkoopuitstel voor de in bĳlage I, delen A, D en E, van Verordening (EEG) nr. 3759/92 van de Raad (3) vermelde producten vastgesteld als aangegeven in de bĳlage. Deze verordening treedt in werking op 1 januari 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 22 december 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 392 van 31. 12. 1992, blz. 29. (2) PB L 129 van 14. 6. 1995, blz. 5. (3) PB L 388 van 31. 12. 1992, blz. 1. L 340/50 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 31. 12. 1999 BĲLAGE 1. Bedrag van de steun voor verkoopuitstel voor de producten in bĳlage I, delen A en D, en voor tong (Solea spp. ) van bĳlage I, deel E, van Verordening (EEG) nr. 3759/92 Soorten behandelingen of verwerkingen als bedoeld in artikel 14 van Verordening (EEG) nr. 3759/92 1 Bedrag van de steun (EUR/t) 2 Voor de eerste maand Per daaropvolgende maand I. Invriezen en opslag van de producten, in gehele staat, ontdaan van ingewanden, met kop of in moten gesneden: — sardines van de soort Sardina pilchardus — andere soorten II. Fileren, invriezen en opslag III. Zouten en/of drogen en opslag van de producten, in gehele staat, ontdaan van ingewanden, met kop, in moten gesneden of gefileerd 240 130 206 165 15 15 15 15 2. Bedrag van de steun voor verkoopuitstel voor de overige producten in bĳlage I, deel E, van Verordening (EEG) nr. 3759/92 Soorten behandelingen of verwerkingen als bedoeld in artikel 14 van Verordening (EEG) nr. 3759/92 1 Producten 2 Bedrag van de steun (EUR/t) 3 Voor de eerste maand Per daaropvolgende maand I. Invriezen en opslag Langoestines (Nephrops norvegicus) Langoestinestaarten (Nephrops norve- gicus) II. Verwĳdering van de kop, invriezen Langoestines (Nephrops norvegicus) en opslag III. Koken, invriezen en opslag Langoestines (Nephrops norvegicus) IV. Bewaring in bassins of kooien Noordzeekrabben (Cancer pagurus) Noordzeekrabben (Cancer pagurus) 245 168 168 270 146 170 25 25 25 25 19


title: PREGUNTA ESCRITA E-2508/99 de Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) al Consejo. Comercio.

eurovoc_concepts:
South Korea
dumping
international competition
restriction on competition
shipbuilding

text: C 225 E/154 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/168) PREGUNTA ESCRITA E-2508/99 de Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) al Consejo (22 de diciembre de 1999) Asunto: Comercio El pasado 9 de noviembre, tras el Consejo de Ministros de Industria de los 15, qued(cid:243) claro que la mala situaci(cid:243)n que vienen atravesando los astilleros europeos en general y los espaæoles en particular se debe en gran parte al dumping practicado por Corea. ¿Por quØ no se han tomado medidas contra este pa(cid:237)s, que viene realizando este tipo de prÆcticas financiadas en parte v(cid:237)a fondos internacionales? Respuesta (28 de febrero de 2000) En sus conclusiones de 9 de noviembre de 1999 sobre la situaci(cid:243)n de la construcci(cid:243)n naval a nivel internacional, el Consejo de Industria comparti(cid:243) la opini(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n de que dicho sector atraviesa una situaci(cid:243)n cr(cid:237)tica a escala mundial, que se caracteriza por precios muy bajos y un exceso de capacidad, por causa de la repœblica de Corea, y que afecta seriamente a la industria naval europea. El Consejo manifest(cid:243) asimismo su gran preocupaci(cid:243)n por los resultados de las investigaciones de la Comisi(cid:243)n, segœn los cuales se han celebrado contratos en la Repœblica de Corea a precios inferiores a los costes, lo cual perjudica los intereses de los astilleros de la UE. En consecuencia, el Consejo inst(cid:243) a la Comisi(cid:243)n a proseguir sus esfuerzos destinados a instaurar un terreno uniforme de actividades para este sector mediante el establecimiento inmediato de consultas constructivas con la Repœblica de Corea, con vistas a atajar la competencia desleal. Atendiendo a esas conclusiones, el 14 de diciembre de 1999 se celebr(cid:243) en Par(cid:237)s, en el marco de la OCDE, una reuni(cid:243)n conjunta entre, por una parte, los representantes de la Comisi(cid:243)n de la CE y sector empresarial de la UE y, por la otra, los representantes del Gobierno de Corea y del sector empresarial coreano. Ambas partes contribuyeron a un diÆlogo positivo sobre las preocupaciones de la UE relativas a la situaci(cid:243)n del sector naval a escala mundial, en el que se trataron cuestiones de suministro y demanda y exceso de capacidad y bajos precios, as(cid:237) como el problema de la financiaci(cid:243)n de los astilleros coreanos que conocen dificultades, como Halla y Daewoo. (2000/C 225 E/169) PREGUNTA ESCRITA E-2511/99 de Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) y Mar(cid:237)a Valenciano Mart(cid:237)nez-Orozco (PSE) a la Comisi(cid:243)n (22 de diciembre de 1999) Asunto: Transgresi(cid:243)n del principio de igualdad de sexos en las competiciones de ajedrez en la Uni(cid:243)n Europea Segœn la legislaci(cid:243)n en vigor, en todos los pa(cid:237)ses miembros de la Uni(cid:243)n Europea existe la expresa prohibici(cid:243)n de que en el deporte del ajedrez se celebren competiciones mixtas entre jugadores de ambos sexos. Sin embargo, para la prÆctica de dicho deporte (de carÆcter intelectual) no es precisa ninguna capacidad muscular o f(cid:237)sica determinada que pudiera justificar su prÆctica por separaci(cid:243)n de sexos. El pasado aæo, la Comisi(cid:243)n Europea, atendiendo a la petici(cid:243)n depositada por el ciudadano espaæol JosØ Eduardo Da Riva Alonso (253/98), consider(cid:243) que «dicha discriminaci(cid:243)n no tiene justificaci(cid:243)n alguna. Si es cierto que en ciertos deportes los hombres y las mujeres concurren en categor(cid:237)as distintas, en el caso del ajedrez no es requerida ninguna preparaci(cid:243)n o aptitud f(cid:237)sica particular que no estØ al alcance de las mujeres». Tomando como base el Tratado de Amsterdam, especialmente lo dipuesto en los siguientes art(cid:237)culos: (cid:129) art(cid:237)culo 2: «La Comunidad tendrÆ por misi(cid:243)n promover (. ) mediante la realizaci(cid:243)n de pol(cid:237)ticas o acciones comunes (. ) la igualdad entre el hombre y la mujer»,


title: Propuesta de Reglamento del Consejo por el que se modifica el Reglamento n° 3448/93 por el que se establece el régimen de intercambios aplicable a determinadas mercancías resultantes de la transformación de productos agrícolas

eurovoc_concepts:
agro-industry
cif price
export
import
trading operation

text: 28. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 89 E/81 Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se modifica el Reglamento (CE) no 3448/93 por el que se establece el rØgimen de intercambios aplicable a determinadas mercanc(cid:237)as resultantes de la transformaci(cid:243)n de productos agr(cid:237)colas (2000/C 89 E/16) COM(1999) 717 final (cid:151) 1999/0284(CNS) (Presentada por la Comisi(cid:243)n el 21 de diciembre de 1999) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, sus art(cid:237)culos 37 y 133, Vista la propuesta de la Comisi(cid:243)n, Visto el dictamen del Parlamento Europeo, Visto el dictamen del ComitØ Econ(cid:243)mico y Social, Considerando lo siguiente: (1) El Reglamento (CE) no 3448/93 del Consejo de 6 de di- ciembre de 1993, por el que se establece el rØgimen de intercambios aplicable a determinadas mercanc(cid:237)as resultan- tes de la transformaci(cid:243)n de productos agr(cid:237)colas (1), en su versi(cid:243)n modificada por el Reglamento (CE) no 2421/98 de la Comisi(cid:243)n (2) prevØ en su art(cid:237)culo 8 que con ocasi(cid:243)n de la exportaci(cid:243)n de mercanc(cid:237)as, los productos agr(cid:237)colas utili- zados que cumplan las condiciones previstas podrÆn bene- ficiarse de restituciones establecidas en aplicaci(cid:243)n de los Reglamentos sobre la organizaci(cid:243)n comœn de los mercados de los sectores respectivos. Es conveniente completar este art(cid:237)culo, de forma que se tengan en cuenta las limitaciones derivadas del acuerdo sobre agricultura alcanzado en el marco de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay; (2) En particular, conviene garantizar el seguimiento de los gastos debidos a los compromisos mediante la emisi(cid:243)n de certificados. No obstante, los gastos que no se han cubierto mediante la obtenci(cid:243)n de un certificado (o varios), seguirÆn contabilizÆndose sobre la base de pagos de restituciones, en su caso, en forma de adelanto; (3) En virtud de los acuerdos concluidos de acuerdo con el art(cid:237)culo 300 del Tratado, es posible que las necesidades de materias primas agr(cid:237)colas de la industria de transforma- ci(cid:243)n no se vean completamente cubiertas en condiciones competitivas por las materias primas agr(cid:237)colas de la Comu- nidad. El Reglamento (CEE) no 2913/92 (3), del Consejo, en el Reglamento (CE) no su versi(cid:243)n modificada por 955/1999 (4) del Parlamento y del Consejo por el que se aprueba el C(cid:243)digo aduanero comunitario prevØ en la letra c) de su art(cid:237)culo 117 la admisi(cid:243)n de mercanc(cid:237)as segœn el rØgimen de perfeccionamiento activo a condici(cid:243)n de que se cumplan las condiciones econ(cid:243)micas definidas por el Re- glamento (CE) no 2454/93 (5) de la Comisi(cid:243)n, en su versi(cid:243)n modificada por el Reglamento (CE) no 1662/1999 (6). Con- siderando los acuerdos mencionados, conviene prever igualmente que las condiciones econ(cid:243)micas se consideran cumplidas para la admisi(cid:243)n de determinadas cantidades de productos agr(cid:237)colas segœn el rØgimen de perfeccionamiento; (4) A fin de salvaguardar los intereses de los productores de materias primas agr(cid:237)colas, conviene realizar una supervi- si(cid:243)n global, basada en un cÆlculo provisional, de las canti- dades admitidas segœn el rØgimen de perfeccionamiento activo sin estar sujetas a un control individual previo de las condiciones econ(cid:243)micas (excluyendo las destinadas a procesados, las formas de manipulaci(cid:243)n habituales o la fabricaci(cid:243)n de productos que no pueden ser objeto de restituciones) y en cumplimiento de otras condiciones ge- nerales relativas al rØgimen de perfeccionamiento activo; (5) Dado que las medidas necesarias para la aplicaci(cid:243)n del presente Reglamento son medidas de gesti(cid:243)n en el sentido del art(cid:237)culo 2 de la Decisi(cid:243)n 1999/468/CE del Consejo de 28 de junio de 1999 por la que se establecen los procedi- mientos para el ejercicio de las competencias de ejecuci(cid:243)n atribuidas a la Comisi(cid:243)n (7), conviene que estas medidas se adopten de acuerdo con el procedimiento de gesti(cid:243)n pre- visto en el art(cid:237)culo 4 de dicha Decisi(cid:243)n; (6) Conviene que determinadas referencias y definiciones se actualicen de acuerdo con la codificaci(cid:243)n del Tratado cons- titutivo de la Comunidad Europea; (7) Por consiguiente, conviene modificar el Reglamento (CE) no 3448/93, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:237)culo 1 El Reglamento (CE) no 3448/93 queda modificado como sigue: 1) El texto del apartado 2 del art(cid:237)culo 1 se sustituye por el siguiente: «2. A efectos del presente Reglamento, se entenderÆ por: (cid:151) (cid:147)productos agr(cid:237)colas(cid:148), Anexo I del Tratado, los productos incluidos en el (1) DO L 318 de 20. 12. 1993, p. 18. (2) DO L 309 de 19. 11. 1998, p. 28. (3) DO L 302 de 19. 12. 1992, p. 1. (4) DO L 119 de 7. 5. 1999, p. 1. (5) DO L 253 de 11. 10. 1993, p. 1. (6) DO L 197 de 29. 7. 1999, p. 25. (7) DO L 184 de 17. 7. 1999, p. 23. C 89 E/82 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 3. 2000 (cid:151) (cid:147)mercanc(cid:237)as(cid:148), los productos no incluidos en el Anexo I del Tratado enumerados en el Anexo B. No obstante, el tØrmino (cid:147)mercanc(cid:237)as(cid:148) empleado en el Cap(cid:237)- tulo II del T(cid:237)tulo primero, as(cid:237) como en el art(cid:237)culo 11, se refiere a los productos no cubiertos por el Anexo I del Tratado incluidos en los anexos correspondientes de los Reglamentos relativos a la organizaci(cid:243)n comœn del mercado en el sector agr(cid:237)cola. » 2) En el art(cid:237)culo 8, se aæade el apartado siguiente: «5. El respeto de los l(cid:237)mites de volumen que se deriva de los acuerdos celebrados con arreglo al art(cid:237)culo 300 del Tratado queda garantizado en base a los certificados expe- didos para los per(cid:237)odos de referencia que all(cid:237) se contemplan, completado por el montante previsto para los pequeæos exportadores. » 3) El texto del art(cid:237)culo 11 se sustituirÆ por el siguiente: «1. La admisi(cid:243)n de productos agr(cid:237)colas segœn el rØgimen de perfeccionamiento activo estarÆ subordinada al control previo del cumplimiento de las condiciones econ(cid:243)micas contempladas en la letra c) del art(cid:237)culo 117 del Reglamento (CEE) no 2913/92. Estas condiciones se considerarÆn cum- plidas de acuerdo con el art(cid:237)culo 552 del Reglamento (CEE) no 2454/93. Por otra parte, y conforme al Reglamento (CEE) no 2454/93, las condiciones econ(cid:243)micas previstas en la letra c) del art(cid:237)- culo 117 del Reglamento (CEE) no 2913/92 tambiØn se con- siderarÆn cumplidas para determinadas cantidades de pro- ductos agr(cid:237)colas utilizados para la fabricaci(cid:243)n de mercan- c(cid:237)as. Estas cantidades se determinarÆn mediante un cÆlculo establecido por la Comisi(cid:243)n, basado en la comparaci(cid:243)n en- tre las disponibilidades econ(cid:243)micas impuestas y las restitu- ciones previstas. El cÆlculo, y consiguientemente las canti- dades, se revisarÆn regularmente, a fin de tener en cuenta la evoluci(cid:243)n de los factores econ(cid:243)micos reglamentarios. Las modalidades de aplicaci(cid:243)n del pÆrrafo anterior, por el que se establecen los productos agr(cid:237)colas que se admitirÆn segœn el rØgimen de perfeccionamiento activo, y se contro- lan y planifican las cantidades de los mismos, se adoptarÆn de acuerdo al procedimiento establecido en el art(cid:237)culo 16. 2. La cantidad de mercanc(cid:237)as admitidas segœn el rØgimen de perfeccionamiento activo y, por consiguiente, no sujeta a la imposici(cid:243)n prevista en el art(cid:237)culo 2 con vistas a o a ra(cid:237)z de la exportaci(cid:243)n de otras mercanc(cid:237)as, serÆ la efectivamente utilizada en la fabricaci(cid:243)n de estas œltimas. » 4) El texto del art(cid:237)culo 15 queda suprimido. 5) El texto del art(cid:237)culo 16 se sustituirÆ por el siguiente: «1. La Comisi(cid:243)n serÆ asistida por un ComitØ de gesti(cid:243)n de (cid:147)cuestiones horizontales relativas a los intercambios de productos agr(cid:237)colas transformados no incluidos en el Anexo I(cid:148), en adelante denominado (cid:147)ComitØ(cid:148), compuesto por repre- sentantes de los Estados miembros y presidido por el repre- sentan•te de la Comisi(cid:243)n. 2. Cuando se haga referencia al presente art(cid:237)culo, se apli- carÆ el procedimiento de gesti(cid:243)n previsto en el art(cid:237)culo 4 de la Decisi(cid:243)n 1999/468/CE de acuerdo con lo dispuesto en el apartado 3 del art(cid:237)culo 7 de dicha Decisi(cid:243)n. El per(cid:237)odo previsto en el apartado 3 del art(cid:237)culo 4 de 3. la Decisi(cid:243)n 1999/468/CE queda fijado en un mes. » Art(cid:237)culo 2 El presente Reglamento entrarÆ en vigor el sØptimo d(cid:237)a si- guiente al de su publicaci(cid:243)n en el Diario Oficial de las Comuni- dades Europeas. El presente Reglamento serÆ obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2510/99 di María Sornosa Martínez (PSE) alla Commissione. Mancanza di una legislazione comunitaria su un uso sostenibile delle risorse idriche e problematica del parco tematico Terra Mítica (Valencia).

eurovoc_concepts:
EU law
environmental impact
environmental protection
fight against wastage
hydrology
impact study
sustainable development
tourist infrastructure
water management
water requirements
water resources
water supply

text: C 330 E/16 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/015) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2510/99 di Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) alla Commissione (22 dicembre 1999) Oggetto: Mancanza di una legislazione comunitaria su un uso sostenibile delle risorse idriche e problema- tica del parco tematico «Terra M(cid:237)tica» (Valencia) La recente pubblicazione di uno studio del dipartimento di economia dell(cid:146)Universit(cid:224) Jaume I di Castell(cid:243)n ha suscitato l(cid:146)allarme degli abitanti dei comuni di Benidorm e Finestrat (nella regione di Valencia) in relazione al futuro fabbisogno idrico del parco tematico «Terra M(cid:237)tica», attualmente in fase di costruzione, che in pratica finir(cid:224) per raddoppiare, nel 2002, il deficit idrico della zona, gi(cid:224) particolarmente colpita da ripetuti periodi di siccit(cid:224). Il parco tematico, che viene realizzato con la partecipazione del governo della Generalitat, assorbir(cid:224) buona parte delle risorse idriche della zona per soddisfare il fabbisogno legato all(cid:146)espansione del turismo favorita impianti, nonchØ per garantire il mantenimento e l(cid:146)irrigazione dei futuri campi da golf del dai nuovi complesso ricreativo. Attualmente, non esiste una direttiva comunitaria che stabilisca misure volte a impedire un uso improprio dell(cid:146)acqua nei vari Stati membri, soprattutto in regioni con problemi di siccit(cid:224). Tuttavia, casi come quello del parco «Terra M(cid:237)tica» evidenziano la necessit(cid:224) di norme comunitarie al riguardo che, basate sul principio dello sviluppo sostenibile, fissino criteri per una corretta utilizzazione delle risorse idriche. Nel 1997 la Commissione ha introdotto misure intese a promuovere un(cid:146)utilizzazione efficiente e sostenibile delle risorse idriche nella proposta di direttiva quadro sulle acque, il cui esame non si Ł ancora concluso. La prima lettura del Parlamento ha rafforzato questo aspetto della proposta, che potrebbe per(cid:242) essere uno dei punti da negoziare con il Consiglio nel quadro della procedura di conciliazione che si render(cid:224) molto probabilmente necessaria. Pu(cid:242) la Commissione far sapere come intende assicurare, nel quadro della suddetta direttiva, l(cid:146)adozione di misure finalizzate a uno sfruttamento efficiente e razionale delle risorse idriche in presenza di una domanda eccessiva? Risulta alla Commissione che nella valutazione di impatto ambientale effettuata come d(cid:146)obbligo per il parco «Terra M(cid:237)tica» si Ł tenuto conto dei dati sul deficit idrico appena resi pubblici? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m a nome della Commissione (22 febbraio 2000) La Commissione conviene pienamente sul fatto che l(cid:146)attuale normativa comunitaria in materia di acque non garantisce una gestione sostenibile di tutti idrici: dando seguito ad alcune iniziative del comitato ambiente del Parlamento europeo essa ha infatti proposto a quest(cid:146)ultimo ed al Consiglio una direttiva-quadro per un(cid:146)azione comunitaria in materia di acque (1) in merito alla quale il parlamento si Ł febbraio 1999 (2) ed il Consiglio ha adottato una posizione comune espresso in prima lettura nel nell(cid:146)ottobre dello stesso anno (3). Tenuto conto dei progressi registrati dai negoziati, l(cid:146)adozione finale di tale atto, in applicazione del processo di codecisione, dovrebbe essere possibile verso la met(cid:224) del 2000. i corpi idrografici La direttiva quadro sulle acque si prefigge ambiziosi obiettivi ambientali quali ad esempio «impedire il deterioramento dello stato delle acque sotterranee, ripristinare i corpi idrici sotterranei assicurando un equilibrio tra l(cid:146)estrazione e il ravvenamento» [articolo 4, paragrafo 1, lettera b]. Essa prevede inoltre una gestione dei bacini la protezione tanto delle acque superficiali che di quelle sotterrane [articolo 3]. Essa prevede inoltre che gli Stati membri adottino misure adeguate e giuridicamente vincolanti per il raggiungimento degli obiettivi prefissati, quali ad esempio «misure di controllo dell(cid:146)estrazione delle acque dolci superficiali e sotterranee e dell(cid:146)arginamento delle acque dolci superficiali, compresa la compilazione di uno o piø registri delle estrazioni». Da tali controlli possono essere esonerate solo le estrazioni che non hanno alcun impatto significativo [articolo 11, paragrafo 3, lettera d]. (regolata da «piani di gestione dei bacini idrografici») che assicuri 21. 11. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 330 E/17 La Commissione intende assicurare il recepimento e l(cid:146)attuazione della direttiva una volta adottata, applicando a tal fine tutti gli strumenti previsti dal trattato CE, in stretta collaborazione con le parti interessate. Apertura e trasparenza sono garantite dal previsto obbligo per gli Stati membri di mantenere informati cittadini e parti interessate nel corso dell(cid:146)elaborazione dei piani di gestione dei bacini idrografici. La direttiva del Consiglio 85/337/CEE, del 27 giugno 1985, concernente la valutazione dell(cid:146)impatto ambientale di determinati progetti pubblici e privati (4) non trova applicazione al caso in oggetto in quanto non riguarda i parchi tematici. La direttiva 97/11/CE del Consiglio del 3 marzo 1997 che modifica la direttiva 85/337/CEE concernente la valutazione dell(cid:146)impatto ambientale di determinati progetti pubblici e privati (5) pu(cid:242) essere invece applicata anche ai parchi tematici, se uno Stato membro stabilisce che un determinato progetto possa avere impatti ambientali significativi. Essa non pu(cid:242) tuttavia essere presa in considerazione nel caso in esame, in quanto divenuta applicabile negli Stati membri in data successiva rispetto a quella in cui Ł stata presentata la domanda relativa al progetto in oggetto. L(cid:146)esame della legislazione comunitaria in materia di acque e di valutazione dell(cid:146)impatto ambientale sembra pertanto indicare che non sussistono le basi giuridiche necessarie per giustificare un intervento della Commissione. (1) GU C 184 del 17. 6. 1997, GU C 16 del 20. 1. 1998, GU C 108 del 7. 4. 1998, GU C 342 E del 30. 11. 1999. (2) GU C 150 del 28. 5. 1999. (3) Posizione comune del Consiglio adottata il 22. 10. 1999; GU C 343 del 30. 11. 1999. (4) GU L 175 del 5. 7. 1985. (5) GU L 73 del 14. 3. 1997. (2000/C 330 E/016) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2531/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (4 gennaio 2000) Oggetto: Creazione di un centro per la promozione degli studi classici e per l(cid:146)insegnamento del greco antico e del latino negli istituti scolastici Nel 1995 Ł stato presentato al Consiglio dei ministri dell(cid:146)istruzione dell(cid:146)Unione europea un memorandum che prevedeva la creazione di un centro per la promozione degli studi classici e per l(cid:146)insegnamento del istituti scolastici, specie quelli superiori, dell(cid:146)Unione europea. Come latino e del greco antico negli caratteristicamente hanno sottolineato i rappresentanti dei governi italiano, francese, greco e spagnolo «le lettere classiche costituiscono oggi piø che in passato uno strumento pedagogico di grande valore per la formazione di nuovi soggetti che, grazie a questa comune eredit(cid:224) culturale, potrebbero acquisire un(cid:146)autentica coscienza europea parallela ai loro legittimi sentimenti nazionali». PoichØ sono gi(cid:224) trascorsi 5 anni senza che l(cid:146)Unione europea si sia attivata concretamente in questo campo, poichØ il prossimo secolo non deve segnare la scomparsa degli studi classici dall(cid:146)istruzione superiore e poichØ insigni classicisti come Jacqueline de Romilly dell(cid:146)Accademia francese e Jean-Pierre Vernant, titolari di cattedra al CollŁge de France, hanno espresso il loro vivo disappunto per la soppressione degli studi classici nell(cid:146)insegnamento superiore (cfr. «Le Monde» del 12. 11. 1999), pu(cid:242) la Commissione dire quali iniziative sarebbe in grado di prendere per contribuire positivamente alla creazione del suddetto centro? Risposta complementare data dalla sig. ra Reding a nome della Commissione (15 marzo 2000) In occasione del Consiglio Istruzione del 31 marzo 1995, il Ministro greco ha presentato un memorandum ellenico sulla fondazione di un Centro europeo delle lettere classiche. Da ci(cid:242) sono derivate numerose discussioni


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2521/99 af Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) til Kommissionen. Afhentning af æg og datomærkning.

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
derogation from EU law
egg
marketing standard

text: C 280 E/62 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (26. januar 2000) P(cid:229) et młde den 22. december 1999 godkendte Kommissionen i overensstemmelse med tiltr(cid:230)delsesaktens artikel 141 et program for statsstłtte til finske landbrugere for perioden 2000-2003. Programmet inkluderer stłtte, som ydes til (cid:230)gl(cid:230)ggende hłner. Stłtten udregnes p(cid:229) ny ud fra den stłtte, som det efter tiltr(cid:230)delsesaktens artikel 138 var tilladt at yde til (cid:230)g indtil udgangen af 1999. Den nye stłtte er degressiv med en (cid:229)rlig gennemsnitlig neds(cid:230)ttelse p(cid:229) 4,5 % af det stłttebelłb, der var tilladt i 1999. Kommissionen traf denne beslutning efter nłje at have undersłgt den rapport, som blev fremlagt af de finske myndigheder, og hvoraf det fremgik, at der stadig var alvorlige vanskeligheder for det finske landbrug som fłlge af tiltr(cid:230)delsen. Det samlede stłttebelłb, som Kommissionen har godkendt, ligger dog under det belłb, som Finland oprindeligt ansłgte om. (2000/C 280 E/063) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2521/99 af Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) til Kommissionen (22. december 1999) Om: Afhentning af (cid:230)g og datom(cid:230)rkning Kommissionen har i et svar til min forespłrgsel (E-1712/99) (1) pr(cid:230)ciseret, at Sverige og Finland har en undtagelse fra EU(cid:146)s regler for afhentning af (cid:230)g, der bevirker, at dette kan ske en gang om ugen under foruds(cid:230)tning af, at (cid:230)ggene opbevares under afkłling. Indeb(cid:230)rer denne undtagelse, at ogs(cid:229) de (cid:230)g, som afhentes en gang om ugen, kan m(cid:230)rkes med en dato, der ligger 25 dage frem i tiden? (1) EFT C 219 E 1. 8. 2000, s. 18. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (26. januar 2000) I overensstemmelse med de f(cid:230)lles handelsnormer for (cid:230)g skal datoen for mindste holdbarhed (»mindst holdbar til dato«) angives p(cid:229) sm(cid:229) og store pakninger med klasse A (cid:230)g (artikel 10, stk. 1, litra e), i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 1907/90 af 26. juni 1990 om handelsnormer for (cid:230)g) (1). Efter artikel 16, stk. 2, i Kommissionens forordning (E(cid:216)F) nr. 1274/91 af 15. maj 1991 (2) om gennemfłrelse af forordning (E(cid:216)F) nr. 1907/90 er »mindst holdbar til datoen« salgsdatoen plus 7 dage. Med hensyn til sidste salgsfrist fasts(cid:230)ttes det i artikel 3 i R(cid:229)dets beslutning 94/371/EF af 20. juni 1994 om s(cid:230)rlige hygiejnebetingelser for afs(cid:230)tning af visse (cid:230)gtyper (3), at (cid:230)ggene skal leveres til forbrugeren senest 21 dage efter l(cid:230)gningen. »Mindst holdbar til datoen« kan derfor ikke overskride 28 dage efter l(cid:230)gningen. (1) (2) (3) EFT L 173 af 6. 7. 1990. EFT L 121 af 16. 5. 1991. EFT L 168 af 2. 7. 1994


title: PERGUNTA ESCRITA E-2503/99 apresentada por Michl Ebner (PPE-DE) à Comissão. Normas mínimas relativas à protecção das galinhas poedeiras.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
Community acquis
EU aid
European standard
animal welfare
laying poultry
protection of animals
regulation (EU)
terms for aid

text: C 330 E/14 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 11. 2000 iniciativa comunitÆria Interreg III prevŒ, entre as medidas eleg(cid:237)veis, ac(cid:231)ıes de coopera(cid:231)ªo no dom(cid:237)nio da gestªo sustentÆvel da Ægua (cheias, secas), num contexto de planeamento espacial. JO C 108 de 7. 4. 1998. (1) (2) Posi(cid:231)ªo comum adoptada pelo Conselho em 22. 10. 1999, ainda nªo publicada no Jornal Oficial. (3) JO C 150 de 28. 5. 1999. (2000/C 330 E/013) PERGUNTA ESCRITA E-2503/99 apresentada por Michl Ebner (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (22 de Dezembro de 1999) Objecto: Normas m(cid:237)nimas relativas (cid:224) protec(cid:231)ªo das galinhas poedeiras Tendo em conta a Directiva 1999/74/CE (1) do Conselho de 19 de Julho de 1999 que estabelece normas m(cid:237)nimas relativas (cid:224) protec(cid:231)ªo das galinhas poedeiras, e nomeadamente o seu Cap(cid:237)tulo II, que dispıe que os Estados-membros zelarªo por que, a partir de 1 de Janeiro de 2003, todas as gaiolas referidas nesse cap(cid:237)tulo satisfa(cid:231)am as exigŒncias m(cid:237)nimas, que, a partir de 1 de Janeiro 2012, Ø proibida a cria(cid:231)ªo em gaiolas referidas nesse cap(cid:237)tulo e que, a partir de 1 de Janeiro de 2003, Ø proibida a constru(cid:231)ªo ou coloca(cid:231)ªo em servi(cid:231)o pela primeira vez de gaiolas referidas nesse cap(cid:237)tulo, Tendo igualmente em conta a possibilidade de a Uniªo Europeia co-financiar explora(cid:231)ıes av(cid:237)colas nos pa(cid:237)ses candidatos (cid:224) adesªo, Solicita-se (cid:224) Comissªo que informe: (cid:129) Se, no (cid:226)mbito de co-financimentos desta natureza, as disposi(cid:231)ıes supracitadas sªo tomadas em considera(cid:231)ªo e rigorosamente respeitadas? (cid:129) Se a Comissªo tenciona criar, a breve trecho, uma inst(cid:226)ncia de controlo que tenha como missªo supervisionar concretamente e controlar a aplica(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes supracitadas? (1) JO L 203 de 3. 8. 1999, p. 53. Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (14 de Fevereiro de 2000) O Regulamento (CE) no 1268/1999 do Conselho, de 21 de Junho de 1999, prevŒ apoio comunitÆrio a medidas de prØ-adesªo em matØria de agricultura e desenvolvimento rural nos pa(cid:237)ses candidatos da Europa Central e Oriental durante o per(cid:237)odo de prØ-adesªo (1). Os objectivos do apoio sªo contribuir para a execu(cid:231)ªo do acervo comunitÆrio, com particular Œnfase para a pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comum e pol(cid:237)ticas relacionadas e resolver problemas prioritÆrios e espec(cid:237)ficos de adapta(cid:231)ªo do sector agr(cid:237)cola e das zonas rurais dos pa(cid:237)ses candidatos, de um modo sustentÆvel. O artigo 2o do referido regulamento prevŒ o investimento em explora(cid:231)ıes agr(cid:237)colas e espera-se que a maioria dos pa(cid:237)ses candidatos proponham medidas desse tipo nos seus planos. Nos termos do no 3 do artigo 4o do mesmo regulamento os pa(cid:237)ses candidatos devem assegurar, nomeadamente, que seja dada prioridade (cid:224)s medidas de melhoria da eficÆcia do mercado, das normas de qualidade e das normas sanitÆrias, nos termos do disposto em matØria de protec(cid:231)ªo do ambiente. O Regulamento (CE) no 2759/1999 da Comissªo, de 22 Dezembro 1999, que estabelece as regras de execu(cid:231)ªo do Regulamento (CE) no 1268/1999 do Conselho relativo ao apoio comunitÆrio a medidas de prØ-adesªo em matØria de agricultura e desenvolvimento rural nos pa(cid:237)ses candidatos da Europa Central e Oriental durante o per(cid:237)odo de prØ-adesªo (2), estipula que o apoio aos investimentos serÆ concedido (cid:224)s explora(cid:231)ıes agr(cid:237)colas que cumpram as normas m(cid:237)nimas de ambiente, higiene e bem-estar dos animais no momento em que seja adoptada a decisªo de concessªo de apoio. No mesmo artigo estipula-se tambØm que, no caso de o acervo relativo (cid:224)s normas m(cid:237)nimas de ambiente, higiene e bem-estar dos animais ter sido introduzido pouco tempo antes da recep(cid:231)ªo do pedido, a decisªo de concessªo do apoio ficarÆ subordinada ao respeito dessas novas normas pela explora(cid:231)ªo no final da realiza(cid:231)ªo do investimento. No entanto, o novo investimento deve cumprir os padrıes comunitÆrios, que a explora(cid:231)ªo agr(cid:237)cola no seu conjunto cumpra ou nªo esses padrıes. 21. 11. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 330 E/15 A fim de acompanhar e avaliar o pedido dos planos, incluindo o cumprimento das disposi(cid:231)ıes acima referidas, serÆ estabelecido um ComitØ de controlo para cada pa(cid:237)s candidato e as regras e procedimentos relativos aos relat(cid:243)rios serªo estabelecidas nos planos. (1) (2) JO L 161 de 26. 6. 1999. JO L 331 de 23. 12. 1999. (2000/C 330 E/014) PERGUNTA ESCRITA E-2504/99 apresentada por Astrid Thors (ELDR) (cid:224) Comissªo (22 de Dezembro de 1999) Objecto: Novas subst(cid:226)ncias t(cid:243)xicas prejudiciais ao ambiente descobertas nos gØneros aliment(cid:237)cios De acordo com um artigo publicado no jornal sueco Dagens Nyheter de 11 de Outubro de 1999, cientistas suecos descobriram uma nova subst(cid:226)ncia prejudicial para o ambiente e cancer(cid:237)gena. Foram encontradas no arenque e no arenque do BÆltico fortes concentra(cid:231)ıes de subst(cid:226)ncias ign(cid:237)fugas bromadas com origem em electrodomØsticos descartados. Na carne, manteiga e queijo, as concentra(cid:231)ıes sªo ainda reduzidas, mas a descoberta Ø alarmante por dois motivos. Em primeiro lugar, as concentra(cid:231)ıes vªo aumentar (cid:224) mesma velocidade que as dos PCB; e em segundo lugar, hÆ que associar as toxinas dos produtos ign(cid:237)fugos (cid:224)s de outras subst(cid:226)ncias prejudiciais ao ambiente, como os PCB, para calcular os riscos que implicam para a saœde pœblica. A Comissªo tem conhecimento desta nova descoberta e tenciona adoptar medidas neste dom(cid:237)nio? Resposta dada pela ComissÆria Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (25 de Fevereiro de 2000) A Comissªo remete a Senhora Deputada para as respostas (cid:224)s perguntas escritas E-3004/98 do Senhor Deputado Eisma (1) e P-1976/99 da Senhora Deputada Sch(cid:246)rling (2) e (cid:224) pergunta oral H-776/99 da Senhora Deputada Sch(cid:246)rling feita durante o per(cid:237)odo de perguntas da sessªo parlamentar de Dezembro de 1999 (3). AlØm disso, na sequŒncia da apresenta(cid:231)ªo de um memorando pela Dinamarca e pela SuØcia, realizou-se um debate no Conselho «Ambiente», de 13 de Dezembro de 1999, sobre a necessidade urgente de medidas comunitÆrias no que respeita aos retardadores de chama bromados. Neste contexto, a Comissªo lembra que estªo actualmente em curso avalia(cid:231)ıes exaustivas de riscos relativas a trŒs retardadores de chama bromados, realizadas em conformidade com o Regulamento (CEE) no 793/93 do Conselho, de 23 de Mar(cid:231)o de 1993, relativo (cid:224) avalia(cid:231)ªo e controlo dos riscos ambientais associados (cid:224)s subst(cid:226)ncias existentes (4). Uma vez prontos, os relat(cid:243)rios de avalia(cid:231)ªo de riscos serªo apresentados ao ComitØ Cient(cid:237)fico da Toxicidade, Ecotoxicidade e do Ambiente, com vista (cid:224) sua revisªo por pares independentes. Em 15 de Dezembro de 1999, o ComissÆrio responsÆvel pelo Ambiente escreveu aos ministros dos Estados-membros responsÆveis incitando--os a conclu(cid:237)rem as avalia(cid:231)ıes de riscos o mais depressa poss(cid:237)vel. Quando os relat(cid:243)rios estiverem prontos, a Comissªo publicarÆ os resultados no Jornal Oficial, propondo, se necessÆrio, novas medidas de redu(cid:231)ªo dos riscos. Tendo em conta que se registou um aumento das concentra(cid:231)ıes de cinco Øteres difen(cid:237)licos polibromados (PBDE) semelhantes no sangue de trabalhadores de instala(cid:231)ıes de reciclagem e que a futura legisla(cid:231)ªo comunitÆria relativa a res(cid:237)duos provenientes de equipamento elØctrico e electr(cid:243)nico (REEE) aumentarÆ significativamente a taxa de reciclagem de plÆsticos que contenham PBDE, a Comissªo estÆ actualmente a debater a substitui(cid:231)ªo destes retardadores de chama bromados na produ(cid:231)ªo de equipamento elØctrico e electr(cid:243)nico novo. JO C 142 de 21. 5. 1999. JO C 203 E de 18. 7. 2000, p. 101. (1) (2) (3) Debates do Parlamento Europeu (Dezembro de 1999). (4) JO L 84 de 5. 4. 1993