title: QUESTION ÉCRITE E-2385/99 posée par Bart Staes (Verts/ALE) à la Commission. Aide allemande à la construction d'un laboratoire pour armes chimiques.

eurovoc_concepts:
Germany
Kurdistan question
Türkiye
arms trade
chemical weapon
international trade
military research
national minority

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/153 (2000/C 219 E/194) QUESTION (cid:201)CRITE E-2380/99 posØe par Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: Lutte contre la violence (cid:224) l(cid:146)Øgard des femmes Dans le cadre de la campagne europØenne destinØe (cid:224) sensibiliser l(cid:146)opinion publique (cid:224) la violence exercØe contre les femmes, un appel d(cid:146)offres a ØtØ lancØ en vue de la prØsentation de propositions visant (cid:224) fournir une assistance technique et/ou financiŁre aux projets d(cid:146)information et de communication de dimension europØenne. La Commission pourrait-elle indiquer combien de projets ont ØtØ sØlectionnØs, quels sont ces projets et quels sont les montants concernØs? RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (27 janvier 2000) Dans le cadre de la campagne de sensibilisation de l(cid:146)opinion publique (cid:224) la violence (cid:224) l(cid:146)Øgard des femmes un appel (cid:224) propositions (cid:224) deux tranches a ØtØ publiØ au Journal officiel, le 7 avril 1999 avec ØchØance pour la soumission des projets le 21 mai 1999 et le 10 aoßt 1999 avec ØchØance le 21 septembre 1999. La Commission transmet directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au SecrØtariat gØnØral du Parlement la liste dØtaillØe des projets approuvØs. (2000/C 219 E/195) QUESTION (cid:201)CRITE E-2385/99 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: Aide allemande (cid:224) la construction d(cid:146)un laboratoire pour armes chimiques Le ministŁre allemand de la dØfense a admis rØcemment qu(cid:146)il veut aider la Turquie (cid:224) construire un laboratoire chimique militaire. Le projet n(cid:146)aurait qu(cid:146)une fonction «purement dØfensive». Pourtant, le programme de la cha(cid:238)ne ZDF «Kennzeichen D» a rØcemment citØ des sources militaires selon lesquelles l(cid:146)armØe turque avait encore utilisØ, le 11 mai 1999, des armes chimiques contre le PKK kurde. Vingt kurdes auraient trouvØ la mort (cid:224) cette occasion. Il ressort d(cid:146)une Øtude de l(cid:146)universitØ de Munich que, en outre, les ogives des obus chimiques utilisØs par les Turcs avaient ØtØ livrØs par les firmes allemandes Buck et Depyfag. La Commission a-t-elle connaissance de l(cid:146)aide allemande (cid:224) la construction d(cid:146)un nouveau laboratoire 1. chimique militaire en Turquie? 2. Cette coopØration germano-turque est-elle conforme aux obligations internationales et europØennes et aux engagements en matiŁre de dØsarmement et de contr(cid:244)le des armements, en particulier pour ce qui concerne les armes chimiques? 3. La Commission s(cid:146)opposera-t-elle dorØnavant (cid:224) l(cid:146)aide allemande (cid:224) la construction d(cid:146)un nouveau laboratoire chimique militaire en Turquie, maintenant qu(cid:146)elle est au courant de ce fait? Dans l(cid:146)affirmative, de quelle fa(cid:231)on fera-t-elle conna(cid:238)tre son opposition au gouvernement allemand? Dans la nØgative, pourquoi? 4. La Commission sait-elle que, le 11 mai 1999, l(cid:146)armØe turque a utilisØ des armes chimiques contre le PKK kurde? Dans la nØgative, pourquoi la Commission n(cid:146)est-elle pas informØe de cette violation de la convention des Nations unies sur les armes chimiques par un pays candidat (cid:224) l(cid:146)adhØsion? La Commission a-t-elle fait part au gouvernement turc de son mØcontentement face (cid:224) cette violation? 5. Dans l(cid:146)affirmative, comment la Commission turc a-t-il fera-t-elle maintenant part de son mØcontentement au gouvernement turc face (cid:224) cette violation, dŁs lors qu(cid:146)elle est maintenant au courant de ce fait? Dans la nØgative, pourquoi? rØagi? Dans la nØgative, le gouvernement C 219 E/154 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 La Commission va-t-elle ouvrir une enquŒte sur l(cid:146)utilisation d(cid:146)ogives d(cid:146)obus allemands lors d(cid:146)une 6. attaque chimique en Turquie Øtant donnØ que ce matØriel a ØtØ fourni par un (cid:201)tat membre de l(cid:146)Union europØenne et qu(cid:146)il s(cid:146)agit d(cid:146)une action d(cid:146)un (cid:201)tat candidat (cid:224) l(cid:146)adhØsion qui va (cid:224) l(cid:146)encontre de la convention des Nations unies sur les armes chimiques? Dans la nØgative, pourquoi? RØponse donnØe par M. Verheugen au nom de la Commission (13 janvier 2000) La CommunautØ n(cid:146)est pas partie (cid:224) la convention sur les armes chimiques (CWC) et n(cid:146)a aucune compØtence juridique pour se prononcer sur les questions ayant trait aux armes chimiques. Les questions soulevØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire devraient Œtre soumises (cid:224) l(cid:146)Organisation pour l(cid:146)interdiction des armes chimiques, qui est chargØe de la mise en (cid:156)uvre de la convention. (2000/C 219 E/196) QUESTION (cid:201)CRITE E-2390/99 posØe par Mogens Camre (UEN) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: Secteur de la construction navale (cid:129) dumping rØsultant des aides d(cid:146)(cid:201)tat allouØes par la CorØe du Sud (cid:129) RŁglement du Conseil 1540/98 Il est fait rØfØrence au rapport de la Commission au Conseil datØ du 5 octobre sur la situation de la construction navale dans le monde et au rŁglement du Conseil 1540/98 (1). Il ressort de ce rapport que le secteur europØen de la construction navale conna(cid:238)t de sØrieuses difficultØs en raison de la concurrence dØloyale de la CorØe du Sud. En effet, les chantiers sud-corØens vendent leurs navires (cid:224) perte et, jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent, personne n(cid:146)a rØussi (cid:224) les en empŒcher. Le 9 novembre 1999, le Conseil des ministres de l(cid:146)industrie a demandØ (cid:224) la Commission de se conformer aux obligations qui lui incombent en vertu de l(cid:146)article 12 du rŁglement du Conseil 1540/98. Dans sa conclusion, le Conseil constate que la construction navale europØenne subit des prØjudices du fait de la politique corØenne. Dans de telles circonstances, la Commission est tenue, en vertu de l(cid:146)article 12, de proposer au Conseil des mesures visant (cid:224) rØgler ce problŁme. Il est inacceptable que les chantiers navals ne puissent pas concourir Øquitablement et soient dans une large mesure contraints (cid:224) la fermeture. De ce fait, les ouvriers sont rØduits au ch(cid:244)mage tandis que les propriØtaires subissent des pertes Ønormes, non pas en raison d(cid:146)un manque d(cid:146)efficacitØ ou de compØtences des chantiers europØens, mais bien parce que les chantiers sud-corØens peuvent, gr(cid:226)ce (cid:224) des aides d(cid:146)(cid:201)tat, pratiquer des prix infØrieurs aux coßts de production. Quelles mesures la Commission compte-t-elle prendre pour mettre un terme (cid:224) la concurrence dØloyale de l(cid:146)industrie sud-corØenne de la construction navale face (cid:224) l(cid:146)industrie europØenne? Quelles autres industries ou secteurs ont fait Øtat de difficultØs rØsultant de la concurrence dØloyale de la CorØe du Sud? (1) JO L 202 du 18. 7. 1998, p. 1. RØponse donnØe par M. Lamy au nom de la Commission (22 dØcembre 1999) La Commission partage l(cid:146)inquiØtude de l(cid:146)Honorable Parlementaire au sujet de la situation de la construction navale dans le monde et des difficultØs ØprouvØes par de nombreux chantiers communautaires face (cid:224) la concurrence agressive des chantiers corØens. Le Conseil «Industrie» du 9 novembre 1999 a demandØ (cid:224) la Commission d(cid:146)engager un certain nombre d(cid:146)actions pour arrŒter les pratiques dØloyales constatØes dans ce secteur


title: PERGUNTA ESCRITA E-2433/99 apresentada por Ilda Figueiredo (GUE/NGL) à Comissão. A reforma do sector da banana tendo em conta o painel da OMC.

eurovoc_concepts:
ACP countries
Azores
Canary Islands
EU production
Madeira
World Trade Organisation
customs duties
economic consequence
fruit-growing
import (EU)
monetary compensatory amount
overseas department (France)
overseas territory
tropical fruit

formats: html pdf print

text: 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/133 nova afecta(cid:231)ªo dos objectivos. Nomeadamente, a proposta de inclusªo do LÆcio entre as regiıes eleg(cid:237)veis a t(cid:237)tulo do objectivo no 2 parece nªo reflectir de forma adequada as caracter(cid:237)sticas de desenvolvimento das diferentes zonas e nªo se coadunar, por conseguinte, com as indica(cid:231)ıes fornecidas, neste (cid:226)mbito, pela Comissªo aos Estados-membros. (cid:192) luz de quanto precede, poderia a Comissªo indicar: 1. 2. Se jÆ se pronunciou sobre a defini(cid:231)ªo dos objectivos territoriais no LÆcio, e, em caso afirmativo, em que termos? Se emitiu um parecer favorÆvel sobre a proposta da Regiªo do LÆcio relativa (cid:224) referida redefini(cid:231)ªo dos objectivos, nomeadamente do objectivo no 2? Resposta de Michel Barnier em nome da Comissªo (21 de Janeiro de 2000) Ap(cid:243)s a decisªo da Comissªo de 1 de Julho de 1999, que estabelece para o per(cid:237)odo 2000-2006 o limite de popula(cid:231)ªo eleg(cid:237)vel para o objectivo no 2 em rela(cid:231)ªo a cada Estado-membro em causa, as autoridades nacionais foram convidadas a enviar (cid:224) Comissªo a sua proposta de zonas eleg(cid:237)veis, o mais tardar atØ 31 de Agosto de 1999. As autoridades italianas transmitiram a sua proposta em 1 de Outubro de 1999. Em 11 de Outubro de 1999, estas autoridades foram informadas que a sua proposta nªo era admiss(cid:237)vel. Na realidade, a proposta nªo respeitava o disposto no no 4 do artigo 4o do Regulamento (CE) no 1260/1999, de 21 de Junho de 1999, que estabelece disposi(cid:231)ıes gerais sobre os Fundos estruturais (1), e que fixa que pelo menos 50 % da popula(cid:231)ªo eleg(cid:237)vel devem ser apresentados a t(cid:237)tulo dos critØrios denominados «comunitÆrios» referidos nos nos 5 e 6 do mesmo artigo. Por conseguinte, a Comissªo convidou as autoridades italianas a elaborar uma nova proposta conforme (cid:224)s disposi(cid:231)ıes do regulamento acima referido. Quando receber a proposta italiana, a Comissªo poderÆ avaliar a sua elegibilidade para o objectivo no 2 da regiªo do LÆcio. (1) JO L 161 de 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/144) PERGUNTA ESCRITA E-2433/99 apresentada por Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: A reforma do sector da banana tendo em conta o painel da OMC No Conselho de Agricultura do dia 15 de Novembro, a Comissªo Europeia apresentou uma proposta de modifica(cid:231)ªo do regime aduaneiro para o sector da banana. Essa proposta visa acabar com os contingentes de importa(cid:231)ªo e transformar o regime com base apenas nos direitos aduaneiros a partir de 1 de Janeiro de 2006. Esta Ø uma tentativa de p(cid:244)r o regime da banana em conformidade com as regras da OMC, respondendo (cid:224)s cr(cid:237)ticas efectuadas pelos EUA e as multinacionais exportadoras da zona da «Banana Dolar». Gostaria de perguntar (cid:224) Comissªo se efectuou algum estudo referente ao impacto sobre os produtores comunitÆrios da mudan(cid:231)a de regime, sobretudo tendo em conta a mudan(cid:231)a automÆtica para um regime baseado somente em direitos aduaneiros (que poderªo vir a ser reduzidos no (cid:226)mbito das negocia(cid:231)ıes da ronda do milØnio da OMC)? Se efectuou, quais as principais conclusıes? Em caso de preju(cid:237)zos, quais as medidas que a Comissªo pensa adoptar para compensar os produtores comunitÆrios e garantir o apoio ao sector e o seu futuro? Efectuou algum estudo referente ao impacto sobre os produtores ACP da mudan(cid:231)a de regime, sobretudo tendo em conta a mudan(cid:231)a automÆtica para um regime baseado somente em direitos aduaneiros? Quais as medidas que a Comissªo pensa propor ao n(cid:237)vel da pol(cid:237)tica da coopera(cid:231)ªo e do or(cid:231)amento comunitÆrio para compensar as perdas para os produtores ACP? C 225 E/134 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (14 de Janeiro de 2000) A decisªo do painel da Organiza(cid:231)ªo Mundial do ComØrcio (OMC) nªo p(cid:244)s em causa o regime comunitÆrio de ajuda compensat(cid:243)ria da perda de receitas de comercializa(cid:231)ªo no sector das bananas aplicado pelo Regulamento (CE) no1858/93 da Comissªo, do 9 de Julho de 1993, que estabelece as normas de execu(cid:231)ªo do Regulamento (CEE) no 404/93 do Conselho no que diz respeito ao regime de ajuda compensat(cid:243)ria da perda de receitas de comercializa(cid:231)ªo no sector das bananas (1). A Comissªo considera que o apoio aos produtores comunitÆrios Ø garantido pelo actual sistema de ajuda compensat(cid:243)ria, cujo montante, fixado por campanha, corresponde (cid:224) diferen(cid:231)a entre o montante da receita forfetÆria de referŒncia (cid:129) aumentado 5 % em 1998 e atØ 8 % a partir de 1999 (cid:129) e os pre(cid:231)os mØdios obtidos no ano de comercializa(cid:231)ªo das bananas. Este sistema assegura, pois, o escoamento da produ(cid:231)ªo comunitÆria no mercado, mediante uma compensa(cid:231)ªo total, seja qual for a evolu(cid:231)ªo dos pre(cid:231)os no mercado comunitÆrio. A eficÆcia deste mecanismo foi confirmada em 1999, quando os pre(cid:231)os das bananas no mercado mundial registaram uma baixa muito forte e a ajuda compensat(cid:243)ria permitiu escoar toda a produ(cid:231)ªo comunitÆria e preservar os rendimentos dos produtores. A Comissªo considera que o impacto, ao n(cid:237)vel da produ(cid:231)ªo, das altera(cid:231)ıes propostas serÆ absorvido pelo regime de ajuda compensat(cid:243)ria. A proposta apresentada pela Comissªo Ø acompanhada por uma ficha financeira. A incidŒncia or(cid:231)amental prevista aponta para um aumento das despesas de 77 milhıes de € e um aumento das receitas de 30 milhıes de €. Neste momento, o impacto or(cid:231)amental da aplica(cid:231)ªo de um sistema unicamente pautal nªo Ø quantificÆvel. No que diz respeito aos produtores de bananas dos pa(cid:237)ses da `frica, das Cara(cid:237)bas e do Pac(cid:237)fico (ACP), Ø necessÆrio sublinhar que foi jÆ adoptado um regime especial de apoio aos fornecedores ACP tradicionais, atravØs do Regulamento (CE) no 856/99 do Conselho, do 22 de Abril de 1999, que cria um quadro especial de assistŒncia aos fornecedores tradicionais ACP de bananas (2). De qualquer modo, a Comissªo avaliarÆ se esse apoio, que pretende dar resposta (cid:224) anterior altera(cid:231)ªo da organiza(cid:231)ªo comum do mercado, Ø suficiente para ajudar os fornecedores ACP tradicionais de bananas a conservar o seu lugar no mercado comunitÆrio. (1) (2) JO L 170 de 13. 7. 1993. JO L 108 de 27. 4. 1999. (2000/C 225 E/145) PERGUNTA ESCRITA E-2437/99 apresentada por Claude Moraes (PSE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Direito de estabelecimento na UE de nacionais de pa(cid:237)ses da Europa Central e Oriental (PECO) para fins empresariais ou de presta(cid:231)ªo de servi(cid:231)os como trabalhadores independentes 1. TerÆ a Comissªo conhecimento do nœmero de nacionais de pa(cid:237)ses da Europa Central e Oriental (PECO) que pediram autoriza(cid:231)ªo para se estabelecer na UE nos œltimos dois anos, nos termos das disposi(cid:231)ıes pertinentes dos acordos celebrados entre a ECO e a UE? TerÆ a Comissªo definido orienta(cid:231)ıes destinadas aos nacionais de pa(cid:237)ses da Europa Central e Oriental 2. que pretendam estabelecer-se nos termos das referidas disposi(cid:231)ıes? TerÆ a Comissªo enviado (cid:224)s inst(cid:226)ncias nacionais dos pa(cid:237)ses da Europa Central e Oriental memoran- 3. dos ou avisos respeitantes ao direito de estabelecimento ao abrigo dos referidos acordos? TerÆ a Comissªo recebido queixas de nacionais de pa(cid:237)ses da Europa Central e Oriental, relativas ao 4. exerc(cid:237)cio do direito de estabelecimento ao abrigo dos referidos acordos?


title: Nařízení Rady (ES) č. 2791/1999 ze dne 16. prosince 1999 o některých kontrolních opatřeních v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
fishing area
fishing controls
international convention
international cooperation

text: 170 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 4 31999R2791 30. 12. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 337/1 NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 2791/1999 ze dne 16. prosince 1999 o některých kontrolních opatřeních v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy, stran, pokud tato plavidla vplují dobrovolně do přístavů smluvních stran, a zákaz vykládky a překládky úlovků, pokud je během inspekce stanoveno, že byly uloveny při porušení ochranných opatření přijatých NEAFC; s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1), vzhledem k těmto důvodům: (1) (2) (3) (4) úmluva o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku, dále jen „úmluva NEAFC“, byla schválena rozhodnutím 81/608/EHS (2) a vstoupila v platnost dne 17. března 1982; úmluva NEAFC stanoví rámec nezbytný pro multilaterální spolupráci v oblasti racionální ochrany a řízení rybolov- ných zdrojů v oblasti vymezené úmluvou; Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku přijala na svém 17. výročním zasedání ve dnech 17. až 20. listo- padu 1998 dvě doporučení, první stanoví kontrolní a vynucovací systém pro rybářská plavidla operující v oblasti mimo hranice národní jurisdikce smluvních stran v oblasti úmluvy NEAFC (dále jen „systém“), ve druhém byl stanoven program podporující dodržování těchto doporu- čení plavidly nesmluvních stran, s cílem zajistit plné dodr- žování opatření na ochranu a řízení přijatých NEAFC (dále jen „program“); systém stanoví kontrolní opatření pro plavidla plující pod vlajkami smluvních stran, které operují v oblasti úmluvy NEAFC, a systém inspekcí na moři zahrnující zejména inspekční a sledovací postupy a postupy při porušení předpisů, které musí být provedeny smluvními stranami; (6) (7) (8) v souladu s články 12 a 15 úmluvy NEAFC vstupují tato doporučení v platnost 1. července 1999 a jsou závazná pro smluvní strany; Společenství by mělo uplatňovat tato doporučení; z důvodů kontroly rybářské činnosti Společenství v oblasti upravené předpisy NEAFC, pro doplnění kontrolních opatření z nařízení (EHS) č. 2847/93 z 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (3), musejí být stanovena některá specifická kon- trolní opatření, zejména pokud jde o účast na lovných čin- nostech, značení a dokumentaci plavidel a lovných zařízení, zaznamenávání a podávání zpráv o úlovcích a překládku ryb; ustanovení čl. 2 odst. 3 nařízení (EHS) č. 2847/93 stanoví, že každý členský stát zajistí, aby mimo rybolovnou oblasti Společenství podléhala činnost jeho plavidel odpovídající kontrole a, pokud existují v tomto smyslu nějaká opatření Společenství, inspekcím a sledování s cílem zajistit dodr- žování pravidel Společenství v těchto vodách; členské státy, jejichž plavidla jsou oprávněna lovit v oblasti upravené předpisy NEAFC, by měly do výše uvedeného systému jme- novat inspektory pověřené kontrolou a sledováním a určit odpovídající inspekční prostředky; (9) v zájmu kontroly lovné činnosti v oblasti NEAFC je nutné, aby členské státy při uplatňování systému spolupracovaly mezi sebou i s Komisí; (5) program stanoví povinné inspekce plavidel nesmluvních (10) členské státy dohlížejí na to, aby jejich inspektoři dodržo- vali inspekční postupy stanovené NEAFC; (1) Stanovisko vyjádřené 15. prosince 1999 (dosud nepublikováno v Úř. věst. ). (2) Úř. věst. L 227, 12. 8. 1981, s. 21. (3) Úř. věst. L 261, 20. 10. 1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2846/98 (Úř. věst. L 358, 31. 12. 1998, s. 5). 04/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 171 (11) (12) velitelé plavidel Společenství musejí během inspekce pro- váděné na jejich plavidle spolupracovat v souladu s postupy uvedenými v tomto nařízení; je třeba upřesnit postupy v případě domnělého porušení předpisů a zejména závažného porušení předpisů; za tímto účelem je třeba sestavit seznam případů porušení předpisů považovaných za závažná; (13) mají být stanovena pravidla k provádění programu ve Spo- lečenství; (14) podle Smlouvy vykonávají pravomoc nad vnitrostátními vodami a přístavy členské státy; přesto je nutné, pokud jde o přístup plavidel nesmluvních stran, která byla viděna při činnosti v oblasti upravené NEAFC, k přístavním zařízením Společenství, přijmout jednotná dodatečná opatření na úrovni Společenství s cílem stanovit pravidla pro činnost těchto plavidel v přístavech Společenství a zajistit účinnost opatření stanovených NEAFC; (15) je třeba stanovit postup pro přijetí pravidel k provádění systému; (16) (17) souladu opatření nutná k provádění tohoto nařízení jsou přijata v 1999/468/ES z 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (1); rozhodnutím Rady s pro získání zkušeností při konečném rozdělování úloh je třeba, aby některá ustanovení, týkající se inspekcí a kon- trol, vykonávaná ve spolupráci členských států a Komise, byla uplatněna během omezeného období, dokud nebude přijato rozhodnutí o konečném systému, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Účel Toto nařízení stanoví obecné zásady a podmínky, za kterých Spo- lečenství uplatní: a) systém kontroly a vynucování platný pro rybářská plavidla operující v prostoru mimo hranice národní jurisdikce v oblasti úmluvy NEAFC; b) program na podporu dodržování doporučení stanovených NEAFC plavidly nesmluvních stran. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: 1. „prostorem upraveným předpisy“ vody v oblasti stanovené úmluvou NEAFC v čl. 1 odst. 1, které leží mimo vody, které spadají pod jurisdikci smluvních stran NEAFC; 2. 3. 4. 5. 6. 7. „rybolovnými zdroji“ zdroje uvedené v čl. 1 odst. 2, úmluvy NEAFC; „řízenými zdroji“ rybolovné zdroje, které spadají pod dopo- ručení přijaté na základě úmluvy a které jsou uvedené v příloze; příloha může být upravena podle postupu v čl. 29 odst. 2; „rybolovnou činností“ rybolov, zpracování ryb, překládka ryb nebo produktů rybolovu a všechny ostatní přípravné činnosti nebo činnosti související s rybolovem v oblasti upravené předpisy; „inspektorem NEAFC“ inspektor jmenovaný smluvní stranou NEAFC do systému; „vstupem na plavidlo“ vstup inspektorů NEAFC na palubu rybářského plavidla za účelem provedení inspekce; každá „porušením práva“ činnost nebo opomenutí rybářského plavidla, které zavdává příčinu pro důvodné podezření, že došlo k porušení ustanovení tohoto nařízení či jiného nařízení obsahujícího doporučení NEAFC, a které bylo zaznamenáno v inspekční zprávě v souladu se systémem; 8. „závažným porušením práva“: a) rybolov bez platného povolení vystaveného státem vlajky; b) rybolov bez kvóty nebo po jejím vyčerpání; c) použití zakázaných lovných zařízení; d) zaznamenání úlovků hrubě nesprávným způsobem; e) opakované nesplnění povinnosti sdělovat údaje o poloze plavidla a úlovcích; f) bránění inspektorovi plnit svou povinnost; g) cílený rybolov populací, na které je vyhlášeno mora- torium nebo jejichž lov zakázán; h) falšování nebo skrývání označení, totožnosti nebo regis- trace rybářského plavidla; i) skrývání, falšování nebo odstranění důkazů pro šetření; j) několikanásobné porušení předpisů z důvodů závažné neznalosti opatření na zachování a řízení; 9. „řádně zmocněným inspektorem“ inspektor NEAFC řádně zmocněný členským státem, pod jehož vlajkou pluje plavi- dlo podezřelé ze závažných porušení pravidel; 10. „plavidlem nesmluvní strany“ plavidlo, které bylo viděno a prohlášeno za plavidlo provádějící rybolovnou činnost v oblasti upravené předpisy NEAFC a i) které pluje pod vlajkou státu, který není smluvní stranou úmluvy NEAFC, nebo ii) pro které existuje důvodné podezření, že je bez státní (1) Úř. věst. L 184, 17. 7. 1999, s. 23. příslušnosti. 172 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 4 PROVÁDĚNÍ SYSTÉMU KONTROLY PŘIJATÉHO NEAFC HLAVA I Článek 3 b) skladovací rozpis zpracovaných produktů podle druhu umís- těných v nákladovém prostoru. Oblast působnosti 1. Ustanovení této hlavy platí pro všechna rybářská plavidla Spo- lečenství, která jsou užívána nebo zamýšlena k užití pro obchodní rybolovné činnosti směrované na rybolovné zdroje v oblasti upra- vené předpisy. 2. Rybářská plavidla Společenství, která operují v oblasti upra- vené předpisy a která mají na palubě ryby pocházející z tohoto prostoru, tak činí v souladu s cíli a zásadami úmluvy NEAFC. KAPITOLA 1 KONTROLNÍ OPATŘENÍ Článek 4 Účast Společenství 1. Pouze rybářská plavidla Společenství, které mají zvláštní povo- lení pro rybolov vydané členským státem jejich vlajky jsou opráv něna za podmínek uvedených v povolení lovit, mít na palubě, překládat a vykládat rybolovné zdroje pocházející z oblasti upra- vené předpisy. 2. Členské státy zasílají Komisi v elektronické podobě seznam všech plavidel pod jejich vlajkou a zapsaných ve Společenství, která mají oprávnění lovit v oblasti upravené předpisy, a zejména plavidel, která mají oprávnění lovit přímo jeden nebo více říze- ných zdrojů, spolu s veškerými změnami v tomto seznamu. Toto sdělení musí být zasláno nejpozději do 15. prosince každého roku nebo nejméně 5 dní před vplutím plavidla do oblasti upravené předpisy. Komise předává tuto informaci neprodleně sekretariátu NEAFC. 3. Formát předání seznamu podle odstavce 2 a specifikace se sta- noví postupem podle čl. 29 odst. 2. 3. Prováděcí pravidla k tomuto článku se stanoví postupem podle čl. 29 odst. 2. Článek 6 Ohlašování úlovků z řízených zdrojů 1. Velitelé rybářských plavidel Společenství podávají příslušným orgánům členského státu své vlajky „hlášení o úlovcích“ ve lhůtě uvedené v druhém odstavci. Hlášení o úlovcích z řízených zdrojů musí obsahovat: a) množství nacházející se na plavidle, ve chvíli kdy velitelé rybářských plavidel Společenství vplouvají do oblasti upra- vené předpisy. Hlášení musí být předáno nejdříve dvanáct a nejpozději šest hodin před každým vplutím do oblasti upra- vené předpisy; b) týdenní úlovky. Toto hlášení musí být předáno poprvé nejpoz- ději koncem sedmého dne po vplutí do oblasti upravené předpisy; pokud rybolov trvá déle než sedm dní, plavidlo musí oznámit nejpozději v pondělí úlovky získané v oblasti upra- vené předpisy během předcházejícího týdne, který skončil v neděli o půlnoci; c) množství nacházející se na plavidle při odplutí z oblasti upra- vené předpisy. Hlášení musí být předáno nejdříve osm a nej- později šest hodin před každým odplutím z oblasti upravené předpisy. Musí případně obsahovat počet dní rybolovu a úlovky získané v oblasti upravené předpisy; d) množství naložené a vyložené při každé překládce ryb usku- tečněné v době pobytu plavidla v oblasti upravené předpisy. Toto hlášení musí být předáno nejpozději dvacet čtyři hodin po skončení překládky. 2. Každý členský stát zasílá elektronickou cestou hlášení o úlov- cích na sekretariát NEAFC ihned po jejich obdržení. Článek 5 Zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu 3. Hlášení o úlovcích jsou předávány příslušným orgánům člen- ského státu a ty je předávají sekretariátu NEAFC. (1) (EHS) 1. Kromě údajů stanovených v článku 6 nařízení č. 2847/93 zapisují velitelé rybářských plavidel Společenství do svého lodního deníku každý vplutí a vyplutí z oblasti upravené předpisy. 2. Velitelé rybářských plavidel Společenství vedou pro zpraco- vané nebo zmrazené úlovky z řízených zdrojů uvedených v příloze: a) lodní deník produkce uvádějící podle druhu a zpracovaných produktů celkovou produkci nebo 4. Údaje obsažené ve zprávách o úlovcích jsou členskými státy zaneseny do databáze podle čl. 19 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2847/93. 5. Prováděcí pravidla k tomuto článku a zejména formát a spe- cifikace pro předávání zpráv, výše uvedené v odstavci 3, se sta- noví postupem podle čl. 29 odst. 2. (1) Úprava ad hoc platná pouze pro rok 2000. 04/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 173 Článek 7 Celkové ohlašování úlovků a intenzity rybolovu 1. Členské státy informují Komisi elektronickou cestou do 15. každého měsíce o množství zdrojů podle odstavce 3 ulo- vených v oblasti upravené předpisy, která byla vyložena nebo přeložena během předcházejícího měsíce. 2. Bez ohledu na čl. 3 odst. 2, se toto ohlašování týká také říze- ných zdrojů ulovených v oblasti úmluvy spadající pod jurisdikci členských států, aniž je dotčen článek 15 nařízení (EHS) č. 2847/93. 3. Seznam zdrojů uvedených v odstavci 1 stejně jako formát pro předávání údajů se stanoví postupem podle čl. 29 odst. 2. Článek 8 (1) Systém satelitního sledování plavidel (VMS) Členské státy zajistí, aby údaje ze systému satelitního sledování plavidel (VMS) o plavidlech, plujících pod jejich vlajkou, která loví v oblasti upravené předpisy, byly předány elektronickou cestou sekretariátu NEAFC v reálném čase, v souladu s formátem a specifikací stanovenými postupem podle čl. 29 odst. 2. Článek 9 Překládka Rybářská plavidla Společenství provádějí překládku v oblasti upravené předpisy pouze v případě, že byla předběžně zmocněna příslušnými orgány členského státu, pod jehož vlajkou plují a v němž jsou zapsána. KAPITOLA 2 INSPEKČNÍ POSTUPY Článek 10 (1) Základní pravidla pro inspekci a sledování 1. Členské státy, jejichž rybářská plavidla jsou oprávněna lovit v oblasti upravené předpisy, jmenují do systému inspektory pověřené provádět sledování a inspekce. 2. Každý členský stát přijme nutná opatření, aby inspektoři NEAFC mohli provádět inspekce na palubách plavidel plujících pod jejich státní vlajkou. (1) Úprava ad hoc platná pouze pro rok 2000. 3. Každý členský stát zajistí, aby inspekce prováděné jeho inspek- tory nebyly vedeny diskriminujícím způsobem a aby byly v sou- ladu se systémem. Počet inspekcí je stanoven podle velikosti loď- stva smluvních stran přítomných v oblasti upravené předpisy v závislosti na době, po kterou tato loďstva v oblasti setrvají. 4. Komise může též jmenovat systému. inspektory Společenství do Článek 11 (1) Inspekční prostředky 1. Členské státy nebo, v souladu s čl. 10 odst. 4, Komise, dávají svým inspektorům k dispozici dostatečné prostředky, které jim umožní plnit povinnosti sledování a inspekce. Z tohoto důvodu určí do systému inspekční plavidla a letadla. 2. Komise koordinuje činnosti týkající se sledování a inspekce Společenství. Za tímto účelem může, se souhlasem dotyčných členských států, sestavit společné operační programy sledování a inspekce, které umožní Společenství plnit povinnosti dohod- nuté v rámci systému. Členské státy, jejichž plavidla se účastní rybolovu řízených zdrojů, přijmou vhodná opatření, aby usnad- nily provádění těchto programů, zejména pokud jde o zajištění potřebných lidských a materiálových zdrojů a doby a oblastí, kde mají být vynaloženy. 3. Členské státy sdělí Komisi nejpozději 1. ledna 2000 jména inspektorů a inspekčních plavidel a informace týkající se letadel, které hodlají zařadit do systému během následujícího roku. Na základě těchto údajů stanoví Komise ve spolupráci s členskými státy předběžný plán účasti Společenství na systému pro uvažo- vaný kalendářní rok a odešle jej sekretariátu NEAFC a členským státům. 4. V rámci zavedení společných operačních programů dozoru a inspekce zajistí Komise, aby bylo jedno inspekční plavidlo některého členského státu přítomno v oblasti upravené předpisy nebo aby byla uzavřena dohoda s některou jinou smluvní stranou na zabezpečení přítomnosti jednoho inspekčního plavidla, pokud v oblasti řízených zdrojů provádí rybolovnou činnost více než deset rybářských plavidel Společenství. 5. Členské státy zajistí, aby každé plavidlo zařazené do systému mající na palubě inspektory a každé pomocné plavidlo mělo vyvěšenou zvláštní vlajku nebo praporek na znamení, že inspektoři provádějí inspekci v rámci systému. Letadla zařazená do systému musejí mít jasně viditelně vyznačenou jejich meziná- rodní rádiovou volací značku. Formát zvláštní vlajky nebo pra- porku se stanoví postupem podle čl. 29 odst. 2. 6. Každý členský stát oznamuje Komisi elektronickou cestou datum a hodinu, začátku a konce činnosti inspekčních plavidel a letadel v podobě, která se stanoví postupem podle čl. 29 odst. 2. 174 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 4 Článek 12 Inspektoři NEAFC 1. Členské státy nebo v souladu s čl. 10 odst. 4 Komise vystaví každému inspektorovi zvláštní průkaz totožnosti. Každý inspek- tor jej musí nosit u sebe a prokázat se jím při vstupu na palubu rybářského plavidla. Formát zvláštního průkazu totožnosti je sta- noven podle čl. 29 odst. 2. 2. Členské státy a Komise zajistí, aby inspektoři plnili své povin- nosti v souladu s pravidly stanovenými systémem. Inspektoři jsou operativně řízeni příslušnými orgány a odpovídají se jim ze svých činů. Článek 13 Postup při sledování 1. Inspektoři NEAFC uskutečňují sledování na základě pozoro- vání rybářských plavidel z plavidla nebo letadla přiděleného do systému. Zapisují své závěry do zprávy z pozorování, jejíž forma se stanoví postupem podle čl. 29 odst. 2, a předávají ji příslušným orgánům. 2. Členské státy předávají bezodkladně elektronickou cestou zprávu z pozorování státu vlajky nebo orgánům stanoveným tímto státem — notifikovaným sekretariátem NEAFC, sekretariátu NEAFC a Komisi. Na žádost státu vlajky mu též předává originál každé zprávy z pozorování a případné fotografie. Článek 14 Inspekční postup 1. Členské státy a Komise zajistí, aby jejich inspektoři NEAFC: a) nevstupovali na plavidlo, aniž by to předem rádiem ohlásili plavidlu nebo aniž by plavidlo obdrželo příslušný signál v mezinárodním signálním kódu obsahující údaje o inspekč- ním týmu; b) nenařizovali plavidlu, na jehož palubu právě chtějí vstoupit, aby zastavilo nebo manévrovalo během rybolovu, ponořování lovného zařízení do vody nebo jeho vytahování. Inspektoři však mohou přikázat přerušení nebo pozastavení ponoření lovného zařízení do vody poté, co vstoupili na palubu, ale až po třiceti minutách po přijetí signálu; c) dbali na to, aby délka inspekce nepřekročila čtyři hodiny nebo dobu nezbytně nutnou k vytažení sítí s úlovkem a jejich inspekci, trvá-li to déle. Pokud je zjištěno nějaké porušení předpisů, mohou inspektoři zůstat na plavidle po dobu nut- nou ke splnění svého úkolu uvedeného v čl. 16 odst. 1 písm. b). Ve zvláštních případech, vzhledem k velikosti rybářského plavidla či množství úlovků na plavidle, však může délka inspekce překročit výše uvedené časové lhůty. V tomto případě nesmějí inspektoři setrvat na plavidle po dobu delší než je doba nutná k dokončení inspekce. Důvody, pro která byla překročena běžná lhůta, musejí být zaznamenány v inspekční zprávě; d) nebránili veliteli spojit se s příslušnými orgány státu vlajky během vstupu na plavidlo a během inspekce; f) se vyhýbali použití síly, kromě případů, kdy je to nutné z hle- diska zajištění inspekcí rybářských plavidel nenosí inspektoři střelné zbraně; jejich bezpečnosti. Při provádění g) vedli inspekci způsobem, který bude plavidlo co nejméně rušit a obtěžovat při jeho činnost a úlovcích; h) sestavili inspekční zprávu postupem podle čl. 29 odst. 2 a předali ji příslušným orgánům. 2. Inspektoři jsou oprávněni prohlížet všechny plochy, paluby a prostory rybářského plavidla, úlovky (zpracované či nikoli), sítě a ostatní jakož i veškeré doklady pokládané za nezbytné k prověření dodržování opatření na zachování stanovených NEAFC, a pokládat otázky veliteli nebo osobě, kterou velitel určí. lovná zařízení, vybavení, 3. Při inspekci mohou inspektoři požadovat od velitele veškerou potřebnou pomoc. Velitel se může vyjádřit k inspekční zprávě, která musí být podepsána inspektory po dokončení inspekce. Jedna kopie inspekční zprávy musí být předána veliteli rybářského plavidla. 4. Členské státy zajistí, aby v inspekční skupině byly maximálně dva inspektoři NEAFC. Článek 15 Povinnosti velitelů plavidel během inspekce Velitelé rybářských plavidel Společenství, na která vstoupili inspektoři a je na nich prováděna inspekce: a) usnadňují bezpečný a účinný vstup na plavidlo; b) spolupracují a pomáhají při inspekci na plavidle vedené v sou- ladu s postupem podle tohoto nařízení, nebrání inspektorům NEAFC při plnění jejich úkolů, nesnaží se je zastrašit ani jim nečiní potíže při výkonu jejich funkce a zajišťují jejich bezpeč- nost; c) umožňují inspektorům spojit se s orgány státu jejich vlajky a státu provádějícího inspekci; d) umožňují přístup k plochám, palubám a prostorům plavidla, úlovkům (zpracovaným či nikoli), sítím a ostatnímu lovnému zařízení, vybavení i veškerým patřičným dokladům; e) poskytnou inspektorům odpovídající prostředky, včetně stravy a ubytování je-li to nutné, pokud setrvávají na plavidle v souladu s čl. 18 odst. 3; f) umožňují, aby inspektoři bezpečně opustili plavidlo. Článek 16 Postup při zjištění porušení předpisů 1. Má-li inspektor NEAFC důvodné podezření, že rybářské plavi- dlo vykonává činnost, která není v souladu s opatřeními na zachování zdrojů přijatými NEAFC, musí: a) zaznamenat porušení předpisů do inspekční zprávy; e) manévrovali v bezpečné vzdálenosti od rybářského plavidla v souladu s námořními pravidly; b) přijmout nutná opatření k zabezpečení a zajištění důkazů. Identifikační označení musí být připevněno na každé části 04/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 175 lovného zařízení, u něhož bylo v průběhu inspekce zjištěno pou žití proti přijatým opatřením; 2. Inspektoři přijímají nutná opatření k zabezpečení a zajištění důkazů, přičemž se snaží, pokud je to možné, co nejméně zasa- hovat a omezovat rybolovnou činnost. c) pokusit se okamžitě navázat spojení s inspektorem nebo s ustanovenými orgány státu, pod jehož vlajkou plavidlo podrobené inspekci pluje; d) předat bezodkladně inspekční zprávu příslušným úřadům. 2. Členský stát vykonávající inspekci nebo případně Komise sdělí, je-li to možné během pracovního dne následujícího po začátku inspekce, podrobnosti porušení předpisů spáchaného plavidlem podrobeného inspekci státu vlajky a Komisi. 3. Členský stát vykonávající inspekci předává originál inspekční zprávy spolu s doklady Komisi, a ta je předává příslušným orgá- nům státu, pod jehož vlajkou plavidlo podrobené inspekci pluje, s kopií na sekretariát NEAFC. Článek 17 Vyšetření porušení předpisů 1. Pokud je členský stát upozorněn jinou smluvní stranou nebo jiným členským státem na porušení předpisů plavidlem, které pluje pod jeho vlajkou, snaží se rychle, v souladu se svým práv- ním řádem, získat a prověřit důkazy, vést všechna vyšetřování, která jsou nutná k dalším krokům podniknutým v důsledku poru- šení předpisů, a je-li to možné provést inspekci plavidla. 2. Každý členský stát stanoví příslušné orgány pověřené k tomu, aby přijímaly důkazy o porušení předpisů, a sdělí Komisi jejich adresy. 3. Inspektoři mohou setrvat na rybářském plavidle po dobu nut- nou k tomu, aby poskytly řádně zmocněnému inspektorovi údaje o porušení předpisů nebo do chvíle než obdrží odpověď od státu vlajky, ve které je tento stát požádá, aby opustili rybářské plavi- dlo. 4. Členský stát vykonávající inspekci rozhodne se souhlasem státu vlajky, zda inspektor zůstane na palubě při změně kursu pla- vidla. Členský stát vykonávající inspekci rozhodne současně, zda bude inspektor NEAFC přítomen hloubkové inspekci plavidla v přístavu. Bezodkladně informuje Komisi o svých rozhodnutích přijatých v souladu s tímto odstavcem. Článek 19 Vyšetření závažných porušení předpisů 1. Jsou-li příslušné orgány členského státu vlajky informovány inspektorem NEAFC, že některé rybářské plavidlo plující se pod jeho vlajkou je podezřelé ze závažného porušení předpisů, nebo je-li o tom informována Komise, tyto příslušné orgány nebo Komise si ihned vzájemně předají uvedené informace. 2. Po obdržení informací uvedených v odstavci 1 zajistí členský stát vlajky, aby byla na plavidle provedena inspekce řádně zmoc- něným inspektorem do sedmdesáti dvou hodin. Článek 18 3. Řádně zmocněný inspektor vstoupí na palubu uvedeného rybářského plavidla a prozkoumá důkazy domnělého závažného porušení předpisů, zjištěného inspektorem NEAFC a v co nejkratší době předá příslušným orgánům členského státu vlajky a Komisi závěry svého šetření. Zvláštní postup při zjištění závažného porušení předpisů 1. Má-li inspektor NEAFC důvodné podezření, že se plavidlo dopustilo závažného porušení předpisů, informuje o tom bezod- kladně stát vlajky, jeho orgány, Komisi a sekretariát NEAFC. 4. Po úředním oznámení závěrů a pokud je domnělé porušení předpisů závažné, příslušný orgán členského státu, pod jehož vlaj- kou plavidlo podrobené inspekci pluje, pokud to vyžaduje situace, do dvaceti čtyř hodin, nařídí buď sám nebo pověří řádně zmoc- něného inspektora, aby nařídil plavidlu plout do stanoveného přístavu. 176 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 4 V případě změny kursu učiní řádně zmocněný inspektor veškerá nutná opatření k zabezpečení a zajištění důkazů. 5. Po příjezdu do stanoveného přístavu je na plavidle podezřelého ze závažného porušení předpisů provedena hloub- ková inspekce orgány členského státu vlajky a za přítomnosti inspektora NEAFC kterékoli jiné smluvní strany, která si přeje se zúčastnit. Členský stát vlajky informuje bezodkladně Komisi o výsledcích hloubkové inspekce a o opatřeních, která přijal v souvislosti s porušením práva. 6. Pokud příslušný orgán státu vlajky nenařídí změnu kursu smě- rem k přístavu, sdělí bezodkladně Komisi důvody svého rozhod- nutí. Komise sdělí včas toto rozhodnutí a jeho zdůvodnění sekre- tariátu NEAFC. 7. Prováděcí pravidla k tomuto článku se stanoví postupem podle čl. 29 odst. 2. Článek 20 Přijetí inspekční zprávy 1. Každý členský stát přikládá zprávám vypracovaným inspek- tory NEAFC ostatních smluvních stran a ostatních členských států stejnou váhu jako zprávám vypracovaným jeho vlastními inspek- tory. 2. Každý členský stát spolupracuje s uvedenými smluvními stra- nami, aby v souladu se svým právním řádem usnadnil soudní nebo jiného stíhání, které vyplývá ze zprávy předložené inspek- torem v rámci systému. Článek 21 Zpráva o porušení předpisů 1. Každý členský stát předává Komisi nejpozději 15. září každého roku za předcházející kalendářní rok zprávu obsahují údaje o pokroku v řízení týkajícího se oznámeného jednání proti opatřením na zachování zdrojů stanoveným NEACF. Každoročně se sestavuje seznam případů porušení předpisů do doby, než je přijato konečné rozhodnutí v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva. 2. Zpráva upřesňuje stav pokroku v řízení (např. nedokončené případy, v odvolání, v šetření, atd. ), obsahuje popis sankcí a pokut (tzn. výši pokut, hodnotu zabavených ryb a/nebo zařízení, písemná upozornění, atd. ) a uvádí zdůvodnění v případě, že nebyly podniknuty žádné kroky. Článek 22 Zpráva o inspekční činnosti Každý členský stát sdělí Komisi nejpozději do 15. září každého roku za předcházející kalendářní rok: a) počet inspekcí uskutečněných v rámci systému, s upřesněním počtu inspekcí na plavidlech jednotlivých smluvních stran, a v případě porušení předpisů datum a polohu inspekce uve- deného plavidla a podstatu domnělého porušení předpisů; b) počet letových hodin při dozoru NEAFC, počet pozorování a počet zpráv o sledování, které byly sepsány, a opatření přijatá na základě těchto zpráv. PROVÁDĚNÍ PROGRAMU NA PODPORU DODRŽOVÁNÍ PRAVIDEL PLAVIDLY, KTERÉ PLUJÍ POD VLAJKOU ZEMÍ NESMLUVNÍCH STRAN NEAFC HLAVA II Článek 23 Článek 25 Předávání zpráv z pozorování 1. Obdrží-li členský stát, ze kterého pochází inspektor, zprávu z pozorování nad plavidlem nesmluvní strany, kterou vypracoval inspektor NEAFC, předá ji bezodkladně sekretariátu NEAFC a Komisi a, pokud je to možné, plavidlu s informací, že údaje budou předány státu vlajky. 2. Komise ihned informuje všechny členské státy o každé zprávě z pozorování, kterou ji oznámí sekretariát NEAFC nebo některá jiná smluvní strana. Článek 24 Překládka Rybářským plavidlům Společenství překládky ryb z plavidla nesmluvní strany. je zakázáno přijímat Kontrola rybolovu plavidel, plujících pod vlajkou nesmluvní strany 1. Členské státy zajistí, aby na každém plavidlu nesmluvní strany, které vstupuje do určeného přístavu ve smyslu čl. 28 písm. e) odst. 2 nařízení (EHS) č. 2847/93, byla provedena inspekce příslušnými orgány. Dokud tato inspekce neskončí, je vykládka a/nebo překládka úlovků z plavidla zakázána. 2. Jestliže po dokončení inspekce uvedou příslušné orgány, že plavidlo nesmluvní strany má na palubě zdroje, které podléhají doporučení NEAFC převedeného do práva Společenství, uvedený členský stát zakáže jejich vykládku a/nebo překládku. 04/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 177 3. Tento zákaz se však neuplatní, pokud velitel plavidla podro- beného inspekci nebo jeho zástupce prokáže ke spokojenosti příslušného orgánu dotyčného členského státu, že: Článek 26 Postup po inspekci a) úlovky na plavidle byly získány mimo oblast upravenou předpisy; nebo že b) úlovky na plavidle byly získány v souladu s ochrannými opatřeními Společenství. 1. Členské státy oznamují Komisi bezodkladně výsledky každé inspekce a případně každý zákaz vykládky a/nebo překládky vyplývající z uvedené inspekce. 2. Komise předává tyto informace ihned sekretariátu NEAFC a jakmile je to možné státu, pod jehož vlajkou plavidlo podro- bené inspekci pluje. HLAVA III ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 27 Důvěrnost 2. V případě odkazu na tento odstavec se použijí články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhod- nutí 1999/468/ES je stanovena na jeden měsíc. Nad rámec povinností uvedených v článku 37 nařízení (EHS) č. 2847/93 dodržují členské státy a Komise pravidla důvěrnosti stanovená v souladu s postupem uvedeným v čl. 29 odst. 2. 3. Výbor přijme svou jednací řád. Článek 28 Prováděcí pravidla nutná k tomuto nařízení pokud jde o čl. 2 odst. 3, čl. 4 odst. 3, čl. 5 odst. 3, čl. 6 odst. 5, čl. 7 odst. 3, čl. 8, čl. 11 odst. 5 a 6, čl. 12 odst. 1, čl. 13 odst. 1, čl. 14 odst. 1 písm. h), čl. 19 odst. 7 a čl. 27 se stanoví řídícím postupem podle čl. 29 odst. 2. Článek 29 1. Komisi je nápomocen Řídící výbor pro rybolov a akvakulturu (dále jen „výbor“). Článek 30 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Ustanovení uvedená v čl. 6 odst. 2 a 3 a v článcích 8, 10 a 11 zůstávají v platnosti na ad hoc základě do dne 31. prosince 2000. Nejpozději do dne 30. září 2000 předloží Komise návrhy konečného postupu. Rada, která vychází z postupu uvedeného v článku 37 Smlouvy, přijme nutná opatření nejpozději 31. prosince 2000. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 16. prosince 1999. Za Radu předseda K. HEMILÄ 178 CS Úřední věstník Evropské unie 04/sv. 4 PŘÍLOHA ŘÍZENÉ ZDROJE ROD (Český název) (Latinský název) Zeměpisná oblast/divize ICES Okouník bradatý Sleď obecný Treska modravá Makrela obecná Sebastes mentella Clupea harengus V, XII, XIV I, II Micromesistius poutassou IIa, IVa, Vb, VII, XII, XIV Scomber scombrus IIa, IVa, Vb, VI, VII, XII, XIV


title: WRITTEN QUESTION E-2431/99 by Roberta Angelilli (UEN) to the Commission. Objective 2 in Lazio.

eurovoc_concepts:
Italy
Structural Funds
eligibility criteria
eligible region

text: C 225 E/132 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 In Finland, horses are primarily competition and sports animals. Less than half of all horses are slaughtered and, of those, only a fraction are used in the foodstuffs industry. That is why it is really important for competition and sports horses to be excluded from the rules on veterinary medicine. The Commission clearly agrees with me and has made a proposal Nevertheless, there seem to be delays in dealing with it. to that effect to the Council. 1. What is the Commission(cid:146)s proposed timetable for placing competition and sports horses in a different category from those horses classified as production animals? 2. If there should be further delays in dealing with the Commission(cid:146)s proposals, what action can be taken now to ensure that competition and sports horses can be treated, given that no maximum residue limit (MRL) values have yet been set for the medicine required? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (28 January 2000) Following a favourable opinion by qualified majority at the meeting of a joint zootechnical and veterinary standing committee on 8 December 1999 the Commission adopted a Decision establishing the identifica- tion document (passport) accompanying registered equidae for breeding and production (1) based on Council Directive 90/426/EEC of 26 June 1990 on animal health conditions governing the movement and import from third countries of equidae (2) and Council Directive 90/427/EEC of 26 june 1990 on the zootechnical and genealogical conditions governing intra-Community trade in equidae (2). The identification document foreseen for equidae for breeding and production uses part of the information provided in the internationally recognized passport for registered equidae, established by Decision 93/623/ EEC (3). A special section to be added to the identification document accompanying registered equidae and equidae for breeding and production provides for marking of equidae which are not intended for slaughter for human consumption and of those which are intended for slaughter under the condition that treatment with medicines containing substances not included in Annex I, II or III of Council Regulation (EEC) No 2377/90 of 26 June 1990 laying down a Community procedure for the establishment of maximum residue limits of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin (4), is recorded and a general withdrawal period of six months is observed. With effect from 1 January 2000 the administration to food-producing animals of medicinal products containing pharmacologically active substances which are not included in Annex I, II and III of Regulation (EEC) No 2377/90 is prohibited within the Community. Therefore, treatment of an equine animal with substances not included in these annexes can only be applied or prescribed after the vet has satisfied himself that the equine animal is properly marked in the new section of the identification document either as not intended for slaughter or as intended for slaughter under the above conditions. When equidae are transported to the slaughterhouse, the identification document must be checked by the official vet at the slaughterhouse during ante-mortem inspection to verify the identity and to check the medication record in order to ascertain the completion of the required withdrawal period. (1) (not yet published). (2) OJ L 296, 27. 10. 1990. (3) OJ L 298, 3. 12. 1993. (4) OJ L 87, 2. 4. 1992. (2000/C 225 E/143) WRITTEN QUESTION E-2431/99 by Roberta Angelilli (NI) to the Commission (16 December 1999) Subject: Objective 2 in Lazio The recent redesignation of areas eligible for Objective status and hence of the targets for European Union structural funding has triggered controversy in the region of Lazio, focused on the new award of such 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/133 status. In particular, the proposal by the Lazio regional authorities regarding Objective 2 does not appear to reflect adequately the development characteristics of the various areas concerned and therefore does not correspond to the Commission(cid:146)s guidelines to the Member States in this connection. Can the Commission answer the following: 1. Has it already intervened regarding the definition of eligible areas in Lazio and if so, in what way? 2. Has it expressed itself in favour of the proposal by Lazio regarding the redefinition of Objective status, and in particular of Objective 2? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (21 January 2000) Following the Commission(cid:146)s decision of 1 July 1999 setting, for each Member State, the maximum population eligible for Objective 2 assistance in 2000-2006, the national authorities were invited to send the Commission (at the latest by 31 August 1999) their proposed list of eligible areas within their territory. The Italian authorities sent their proposal on 1 October 1999. On 11 October 1999, the Italian authorities were informed that their proposal was not acceptable as it did not comply with Article 4(4) of Council Regulation (EC) No 1260/1999 (1) of 21 June 1999, which the areas that satisfy the (cid:145)Community(cid:146) criteria laid down in Article 4(5) and (6) must contain at least 50 % of the population eligible for Objective 2 assistance. The Commission therefore called on the Italian authorities to draw up a new proposal in compliance with the Regulation. As soon as it receives the revised Italian proposal, the Commission will evaluate the eligibility of the Italian region of Lazio for Objective 2 assistance. (1) Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds: OJ L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/144) WRITTEN QUESTION E-2433/99 by Ilda Figueiredo (GUE/NGL) to the Commission (16 December 1999) Subject: Reform of the banana sector with reference to the WTO panel At the Council meeting of Agriculture Ministers on 15 November the Commission put forward a proposal for an amendment to the customs arrangements relating to the banana sector. The purpose of the proposal is to put an end to import quotas and to base the arrangements solely on customs duties with effect from 1 January 2006. This is an attempt to bring the banana regime into line with the WTO rules, in response to the criticisms expressed by the USA and the multinational companies which export from the (cid:145)dollar banana(cid:146) area. Has the Commission carried out any research into the impact which any change in the arrangements would have on Community producers, particularly in view of the fact that there is to be an automatic shift to a scheme based solely on customs duties (which could be reduced as a result of the WTO Millennium Round negotiations)? If such research has been carried out, what were the main findings thereof? If Community producers suffer any losses, what action is the Commission intending to take in order to compensate them and to provide support for the sector and its future? Has the Commission carried out any research into the impact which any change in the arrangements would have on ACP producers, particularly in view of the fact that there is to be an automatic shift to a scheme based solely on customs duties? What action does the Commission intend to propose in terms of cooperation policy and the Community budget in order to compensate ACP producers for their losses?


title: Verordnung (EG) Nr. 2661/1999 der Kommission vom 16. Dezember 1999 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Hafer im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1897/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats

formats: pdf print

text: L 325/40 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 17. 12. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 2661/1999 DER KOMMISSION vom 16. Dezember 1999 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Hafer im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1897/1999 DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1501/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der Gewährung von Ausfuhrerstattungen und zur Festlegung der bei Störungen im Getreidesektor zu treffenden Maßnahmen (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2513/98 (4), gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1897/1999 der Kommis- sion vom 2. September 1999 über eine besondere Interven- tionsmaßnahme für Getreide in Finnland und Schweden (5), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2482/1999 (6), insbesondere auf Artikel 8, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Eine Ausschreibung der Erstattung für die Ausfuhr aus Finnland und Schweden von in diesen beiden Ländern erzeugtem Hafer nach allen Drittländern wurde durch die Verordnung (EG) Nr. 1897/1999 eröffnet. Nach Artikel 8 der Verordnung (EG) Nr. 1897/1999 kann die Kommission auf der Grundlage der einge- reichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 23 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 beschließen, unter Berücksichtigung der Kriterien nach Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 eine Höchstausfuhrerstat- tung festzusetzen. In einem solchen Fall wird der Zuschlag jedem Bieter erteilt, dessen Angebot der Höchstausfuhrerstattung entspricht oder darunter liegt. (3) (4) Die Anwendung der vorgenannten Kriterien auf die derzeitige Marktlage bei der betreffenden Getreideart führt zur Festsetzung einer Höchstausfuhrerstattung in Höhe des in Artikel 1 genannten Betrages. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Hafer wird für die vom 10. bis zum 16. Dezember 1999 im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1897/1999 eingereichten Angebote auf 60,95 EUR/t festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 17. Dezember 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 16. Dezember 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 7. (4) ABl. L 313 vom 21. 11. 1998, S. 16. (5) ABl. L 233 vom 3. 9. 1999, S. 10. (6) ABl. L 303 vom 26. 11. 1999, S. 3


title: PERGUNTA ESCRITA E-2470/99 apresentada por Daniela Raschhofer (NI) à Comissão. Declaração de Romano Prodi: Brechas na solidariedade europeia.

eurovoc_concepts:
Austria
President of the Commission
Treaty on European Union
human rights
national election
speech

text: C 219 E/172 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/219) PERGUNTA ESCRITA E-2470/99 apresentada por Daniela Raschhofer (NI) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Declara(cid:231)ªo de Romano Prodi: «Brechas na solidariedade europeia» De acordo com not(cid:237)cias publicadas na imprensa, o Presidente da Comissªo terÆ, no quadro de uma visita oficial a Marzobotto (ItÆlia), tirado partido do sucesso eleitoral dos partidos de «direita na `ustria, ItÆlia e Su(cid:237)(cid:231)a» para formular uma advertŒncia contra o risco de «brechas na solidariedade europeia». Neste contexto, pergunta-se (cid:224) Comissªo: (cid:129) SerÆ poss(cid:237)vel receber o texto original do discurso? (cid:129) Que interpreta(cid:231)ªo deverÆ ser dada (cid:224) advertŒncia em causa? (cid:129) A que partidos de direita se referia o Presidente da Comissªo? (cid:129) Serªo os partidos em causa partidos democrÆticos? (cid:129) Como pode o Presidente da Comissªo presumir que a Europa se encontra numa «crise» em virtude do sucesso eleitoral registado da `ustria? (cid:129) PoderÆ o Presidente definir com maior exactidªo a «crise» a que aludiu? (cid:129) Como se manifesta essa «crise»? (cid:129) De que informa(cid:231)ıes dispıe o Presidente para pressupor que o sucesso eleitoral observado na `ustria induz a abertura de brechas na solidariedade europeia? (cid:129) Em que base assenta a presun(cid:231)ªo do Presidente da Comissªo de que os resultados eleitorais registados na `ustria concitam a abertura de brechas na solidariedade europeia? Resposta dada por Romano Prodi em nome da Comissªo (28 de Janeiro de 2000) A alocu(cid:231)ªo a que se refere o Senhor Deputado, pronunciada sem base escrita, nªo se encontra infelizmente dispon(cid:237)vel. Se, regra geral, nªo compete (cid:224) Comissªo imiscuir-se nos assuntos internos dos Estados-membros, nªo Ø inœtil lembrar o princ(cid:237)pio da solidariedade enunciado no Pre(cid:226)mbulo do Tratado da Uniªo Europeia. Deve igualmente ser recordado o no1 do artigo 6o deste œltimo: «A Uniªo assenta nos princ(cid:237)pios da liberdade, da democracia, do respeito pelos Direitos do Homem e pelas liberdades fundamentais, bem como do estado de Direito, princ(cid:237)pios que sªo comuns aos Estados-membros ». O Presidente Prodi Ø um grande defensor do princ(cid:237)pio da solidariedade e Ø (cid:224) luz do Tratado que deverÆ ser interpretado o discurso ao qual Ø feita referŒncia. (2000/C 219 E/220) PERGUNTA ESCRITA E-2471/99 apresentada por Mathieu Grosch (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: AgŒncias responsÆveis pela execu(cid:231)ªo de programas europeus na BØlgica 1. SerÆ correcto que a Comissªo Europeia prevŒ reunir, numa œnica agŒncia, as trŒs agŒncias (comunidade flamenga, franc(cid:243)fona e german(cid:243)fona) responsÆveis pela execu(cid:231)ªo dos programas europeus de forma(cid:231)ªo e forma(cid:231)ªo cont(cid:237)nua na BØlgica, agŒncia essa com competŒncia a n(cid:237)vel nacional? 2. Durante quanto tempo continuarÆ a manter-se o sistema de trŒs agŒncias?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2404/99 von Ilda Figueiredo (GUE/NGL) an die Kommission. Verwendung der Mittel der Gemeinschaftsinitiative RETEX.

eurovoc_concepts:
Community budget
Community support framework
EU initiative
Portugal
clothing industry
economic support
financial control
management
textile industry

text: C 170 E/154 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 6. 2000 Die Kommission bereitet derzeit die zweite Phase der (cid:220)berpr(cid:252)fung vor. Der Verordnungsentwurf w(cid:252)rde die Pr(cid:252)fung einer zweiten Liste sehr besorgniserregender Wirkstoffe, die alle nicht in der ersten Liste aufgef(cid:252)hrten Organophosphate enth(cid:228)lt, umfassen. Wirkstoffe, f(cid:252)r die die Industrie keine vollst(cid:228)ndigen Unterlagen vorlegt, m(cid:252)(cid:223)ten demnach sp(cid:228)testens im Juli 2003 vom Markt genommen werden. Bei Wirkstoffen, deren Einsatz gerechtfertigt w(cid:228)re, k(cid:246)nnte durch schnellere Verfahren die Beschlu(cid:223)fassung beschleunigt werden. Aus diesem Grund wird damit gerechnet, da(cid:223) bis zum Jahr 2003 endg(cid:252)ltig (cid:252)ber die Zul(cid:228)ssigkeit der meisten Organophosphate entschieden wird. Innerhalb des Vierten Rahmenprogramms (3) wurde mit dem Gemeinschaftsprogramm FAIR ein For- schungsprojekt unterst(cid:252)tzt, dessen Ziel die Entwicklung schneller immunochemische Testverfahren f(cid:252)r eine Screeningeinrichtung zur (cid:220)berwachung toxischer organophosphorhaltiger Pestizide in Getreide und Getreideerzeugnissen war. Dieses Forschungsprojekt tr(cid:228)gt damit wesentlich zur Risikobewertung und zur Ermittlung der Exposition der Menschen gegen(cid:252)ber diesen Pestiziden in Getreide und Getreideerzeugnissen bei. Innerhalb des F(cid:252)nften Rahmenprogramms wird in der Leitaktion 1 des Programms Lebensqualit(cid:228)t derzeit (cid:252)ber zwei neue Projekte verhandelt. Ziel des ersten Projekts ist unter anderem die Harmonisierung der Grunds(cid:228)tze, der Terminologie und der Verfahren der Risikobewertung. Dadurch sollen die wissen- schaftlichen Grundlagen der Risikobewertung im Hinblick auf Lebensmittelkontaminanten wie organo- phosphorhaltige Pestizide verbessert werden, einschlie(cid:223)lich m(cid:246)glicher Wechselwirkungen mit anderen Chemikalien und Auswirkungen der Lebensmittelmatrix auf den Verbraucherschutz. Ziel des zweiten Projekts ist die Entwicklung neuer und validierter Spezialsoftware, um Modelle (ebenfalls unterVerwendung von Daten (cid:252)ber organophosphorhaltigen Pestizide) der Aufnahme von N(cid:228)hrstoffen und chemischen Stoffen durch verschiedene Zielgruppen wie S(cid:228)uglinge, Jugendliche und Erwachsene zu erstellen. (1) ABl. L 230 vom 19. 8. 1991. (2) ABl. L 366 vom 15. 12. 1992. (3) ABl. L 117 vom 8. 5. 1990. (2000/C 170 E/189) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2404/99 von Ilda Figueiredo (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Verwendung der Mittel der Gemeinschaftsinitiative RETEX (16. Dezember 1999) Im Rahmen des letzten Gemeinschaftlichen F(cid:246)rderkonzepts (1993-1999) geh(cid:246)rte Portugal zu den Beg(cid:252)n- stigten der Gemeinschaftsinitiative RETEX f(cid:252)r die Diversifizierung der vom Textil- und Bekleidungssektor stark abh(cid:228)ngigen Regionen. An die Kommission werden die folgenden Fragen gerichtet: (cid:129) Welche Betr(cid:228)ge wurden Portugal und den anderen Mitgliedstaaten im Rahmen von RETEX zugeteilt, und welche Betr(cid:228)ge wurden tats(cid:228)chlich jedem Mitgliedstaat im Zeitraum 1993-1999 (cid:252)berwiesen? (cid:129) Welche Vorhaben wurden in Portugal w(cid:228)hrend des gleichen Zeitraums im Rahmen von RETEX finanziert? Welchen Wert und welche Dauer besitzen diese? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (20. Dezember 1999) Die Kommission holt gegenw(cid:228)rtig die zur Beantwortung der Frage erforderlichen Informationen ein. Sie wird das Ergebnis ihrer Nachforschungen unverz(cid:252)glich mitteilen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2384/99 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie. Sluiting onveilige kernreactor in Bohunice (Slowakije).

eurovoc_concepts:
Slovakia
accession to the European Union
decommissioning of power stations
nuclear reactor

text: 3. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 280 E/37 Antwoord van de heer Nielson namens de Commissie (25 januari 2000) Het Instituut voor Onderzoek inzake Ontwikkelingsbeleid van Botswana (Botswana institute for develop- ment policy analysis (cid:129) BIDPA) heeft een door de Commissie gefinancierde gedetailleerde studie uitgevoerd over de mogelijke invloed van de vrijhandelsovereenkomst (VHO) tussen de Gemeenschap en Zuid-Afrika (ZA) op de economieºn van Botswana, Lesotho, Namibiº en Swaziland, en over de aan te bevelen maatregelen welke laatstgenoemde landen in staat zullen stellen zowel de verwachte voordelen te maximaliseren als de eventuele nadelige gevolgen tot een minimum te beperken. De gemiddelde jaarlijkse aandelen van Botswana, Lesotho, Namibiº en Swaziland in de totale gemeen- schappelijke inkomsten komen overeen met respectievelijk 17,1 %, 41,7 %, 27,6 % en 44,8 % van het BBP van die landen. De geraamde gevolgen van de overeenkomst inzake handel, ontwikkeling en samenwerking (OHOS) (vermindering van de totale gemeenschappelijke inkomsten als gevolg van lagere tarieven) voor de totale inkomsten van die landen komen overeen met: voor Botswana (cid:141)5,3 %, voor Lesotho (cid:141)12,9 %, voor Namibiº (cid:141)8,6 % en voor Swaziland (cid:141)13,9 %. In werkelijkheid zou het inkomstenverlies veel kleiner moeten zijn, omdat een groot aantal gevoelige producten van Zuid-Afrikaanse zijde van de liberalisering werden uitgesloten en er geen reden is om aan te nemen dat het verlies zal blijven aanhouden. De Gemeenschap is bereid Botswana, Lesotho, Namibiº en Swaziland te helpen bij de tenuitvoerlegging van de belastingher- vormingen die nodig zijn om hun inkomstenbronnen te diversifiºren en ook nodig zouden zijn geweest indien de OHOS niet was tot stand gekomen. De Overeenkomst zal zowel de consument als het bedrijfsleven voordelen opleveren. De ondernemingen krijgen een goedkoper, kwalitatief beter en meer gediversifieerd assortiment grondstoffen en kapitaal- goederen aangeboden. Zij krijgen dus betere vooruitzichten inzake investeringen, uitvoer en werkgelegen- heid. Een toename van de werkgelegenheid en van de investeringen in de Zuid-Afrikaanse douane-unie (Southern African Customs Union (cid:129) SACU) is naar verwachting het belangrijkste gunstige gevolg van de VHO. Als gevolg daarvan wordt er voor de economieºn van Botswana, Lesotho, Namibiº en Swaziland een uitbreiding van de distributie verwacht, zodat de ministeries van financiºn in die landen aan de hand van een ander belastingstelsel inkomsten zullen kunnen innen. De praktische gevolgen van het samengaan van de SADC en de VHO zijn moeilijker te peilen, omdat de SADC nog geen eigen VHO heeft afgesloten en zich in de commerciºle sfeer dus nog niet als gestructureerd geheel manifesteert. Eigenlijk heeft de Gemeenschap, door haar eigen beleid gericht op de aanmoediging van alle economische integratie op regionaal niveau, ervoor gezorgd dat zij tot de markt van ZA geen betere toegang kreeg dan de SADC-landen. ZA heeft bepaalde handelsconcessies in de textiel- sector bijvoorbeeld voorbehouden aan zijn SADC-partners. Bovendien moeten alle door de Gemeenschap in het kader van de VHO met ZA verkregen handelsconcessies op grond van het SADC-handelsprotocol eveneens aan alle SADC-leden worden verleend. De SADC-leden krijgen daardoor de verzekering van een betere toegang tot de Zuid-Afrikaanse markt. (2000/C 280 E/035) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2384/99 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: Sluiting onveilige kernreactor in Bohunice (Slowakije) De Commissie stelde aanvankelijk de sluiting van de uiterst onveilige nucleaire reactor in Bohunice tegen volgend jaar voorop als voorwaarde voor de toetreding van Slowakije tot de Europese Unie. Half oktober verklaarde de Commissie evenwel genoegen te nemen met een sluiting in de periode 2006 (cid:129) 2008. Tegen deze beslissing rijst heel wat verzet. 1. Waarom is de Commissie teruggekomen op haar oorspronkelijk standpunt om de uiterst onveilige nucleaire reactor in Bohunice (Slowakije) reeds volgend jaar te sluiten? 2. Is de Commissie van oordeel dat de sluiting van de uiterst onveilige nucleaire reactor in Bohunice niet langer een voorafgaandelijke voorwaarde is tot toetreding? Zo ja, waarom acht ze de sluiting niet langer noodzakelijk? C 280 E/38 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 10. 2000 3. Welke argumenten rechtvaardigen een uitstel van de sluiting van de uiterst onveilige nucleaire reactor in Bohunice? 4. Welke tijdslimiet schuift de Commissie nu naar voren om de nucleaire reactor in Bohunice te sluiten? Antwoord van de heer Verheugen namens de Commissie (17 januari 2000) De Commissie heeft nooit verklaard dat de V1-reactoren van Bohunice als voorwaarde voor de toetreding van Slovakije tot de Gemeenschap in 2000 dienden te worden gesloten. In Agenda 2000 heeft de Commissie de kandidaat-lidstaten met niet meer voor modernisering vatbare kernreactoren ertoe opgeroepen die reactoren zo spoedig als praktisch mogelijk is, te sluiten. Ofschoon de V1 van Bohunice tot die categorie behoren, dient erop te worden gewezen dat westerse deskundigen hebben bevestigd dat sedert 1996 de veiligheidskenmerken van de V1 van Bohunice aanzienlijk zijn verbeterd. De Commissie beschouwt, rekening houdend met de economische, sociale en politieke implicaties voor Slovakije van het spoedig sluiten van deze reactoren alsook met de recente verbetering van de veiligheids- kenmerken van genoemde installaties, de verbintenis van de Slovaakse autoriteiten tot het sluiten van de V1-reactoren van Bohunice in 2006 (afdeling 1) en 2008 (afdeling 2) als realistisch en aannemelijk. In het kader van het toetredingsproces zal zorgvuldig worden toegezien op de tenuitvoerlegging van de Slovaakse verbintenis tot sluiting van de V1-reactoren van Bohunice. De Commissie stelt alles in het werk om ervoor te zorgen dat de door de Slovaakse autoriteiten aangekondigde termijnen worden nagekomen. (2000/C 280 E/036) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2386/99 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Raad (13 december 1999) Betreft: Duitse hulp bij de bouw van een laboratorium voor chemische wapens Het Duitse Ministerie van Defensie heeft onlangs toegegeven dat het Turkije wil helpen bij de bouw van een militair chemisch laboratorium. Het project zou een (cid:132)louter defensieve functie(cid:148) hebben. Nochtans citeerde het ZDF-programma (cid:132)Kennzeichen D(cid:148) onlangs militaire bronnen die beweren dat het Turkse leger op 11 mei 1999 nog chemische wapens inzette tegen de Koerdische PKK-beweging. Daarbij zouden twintig Koerden zijn omgebracht. Uit onderzoek aan de Universiteit van M(cid:252)nchen blijkt bovendien dat de Turkse koppen van de gebruikte chemische granaten werden geleverd door de Duitse bedrijven Buck en Depyfag. Is de Raad op de hoogte van de Duitse hulp bij de bouw van een nieuw militair chemisch 1. laboratorium in Turkije? Strookt deze Duits-Turkse samenwerking met de internationale en Europese verplichtingen en 2. engagementen inzake ontwapening en wapenbeheersing, meer in het bijzonder wat chemische wapens betreft? 3. Zal de Raad zich alsnog verzetten tegen de Duitse hulp bij de bouw van ene nieuw militair chemisch laboratorium in Turkije, nu ze op de hoogte is gebracht van dit feit? Zo ja, op welke wijze zal hij zijn verzet kenbaar maken aan de Duitse regering? Zo neen, waarom niet? 4. Weet de Raad dat het Turkse leger op 11 mei 1999 chemische wapens heeft gebruikt tegen de Koerdische PKK-beweging? Zo neen, waarom is de Raad niet op de hoogte van deze inbreuk op de VN- conventie over chemische wapens door een kandidaatlidstaat? 5. Heeft de Raad zijn onvrede over deze inbreuk kenbaar gemaakt aan de Turkse regering? Zo ja, hoe heeft de Turkse regering gereageerd? Zo neen, zal de Raad alsnog zijn onvrede over deze inbreuk kenbaar maken aan de Turkse regering, nu ze op de hoogte is gebracht van dit feit? Zo neen, waarom niet?


title: QUESTION ÉCRITE P-2481/99 posée par Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) à la Commission. Interprétation relative au nombre de navires qui devraient avoir abandonné l'utilisation de filets maillants dérivants en application du règlement (CE) no 1239/98.

eurovoc_concepts:
EC Regulation
fishing net
fishing regulations
fishing vessel
interpretation of the law
sea fish

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/173 RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (28 janvier 2000) Un projet de dØcision de la Commission portant sur les «dispositions relatives aux responsabilitØs des (cid:201)tats membres et de la Commission en ce qui concerne les agences nationales» a ØtØ prØparØ et sera bient(cid:244)t soumis au CollŁge pour adoption. Ce dispositif vise (cid:224) Øtablir un cadre communautaire unique pour la mise en (cid:156)uvre des trois programmes d(cid:146)action communautaire dans le domaine de l(cid:146)education, de la formation professionnelle et de la jeunesse pour la pØriode 2000-2006. Il fixe notamment les principes relatifs aux les agences responsabilitØs de la Commission et des pays participant aux programmes concernant nationales. Dans le dispositif il est clairement indiquØ que les agences nationales seront Øtablies et dØsignØes par les autoritØs des (cid:201)tats membres participants, la Commission n(cid:146)ayant aucune compØtence en ce domaine. S(cid:146)il est vrai que la Commission encourage les (cid:201)tats membres (cid:224) constituer une agence nationale unique, la dØcision sur le nombre des agences ainsi que sur leur forme reste pleinement du ressort des (cid:201)tats membres participants. De plus, les particularitØs institutionnelles de la Belgique, notamment le fait que les matiŁres concernØes par les programmes relŁvent exclusivement des entitØs fØdØrØes, ont ØtØ entiŁrement reconnues, et une dØrogation explicite a ØtØ prØvue dans le texte. l(cid:146)Honorable Parlementairesouhaite plus d(cid:146)information sur la future Compte tenu de ce qui prØcŁde, si organisation de la ou des agence(s) de la Belgique, il voudrait bien vouloir prendre contact avec les reprØsentants belges dans les comitØs des programmes, dØsignØs par les autoritØs nationales. Les services de la direction gØnØrale Education et culture restent (cid:224) disposition pour fournir les adresses des membres des comitØs. (2000/C 219 E/221) QUESTION (cid:201)CRITE P-2481/99 posØe par Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: InterprØtation relative au nombre de navires qui devraient avoir abandonnØ l(cid:146)utilisation de filets maillants dØrivants en application du rŁglement (CE) no 1239/98 Dans sa rØponse du 23 novembre 1999 (cid:224) la question P-2067/99 (1) sur le respect du rŁglement (CE) no 1239/98 (2), la Commission insiste sur le fait que ce rŁglement est appliquØ puisque, pour effectuer sa vØrification, la Commission tient compte de «l(cid:146)ensemble des navires qui ont utilisØ un ou plusieurs filets maillants dØrivants, ne fßt-ce que pour une marØe, dans chacune des annØes de la pØriode mentionnØe», c(cid:146)est-(cid:224)-dire la pØriode 1995-1997. Si cette interprØtation est correcte, cela supposerait qu(cid:146)en 1998, 60 % seulement du total des navires qui ont pŒchØ au cours de ces trois annØes pourraient pŒcher. Il en rØsulterait que le nombre de navires autorisØs (cid:224) pŒcher en 1998 est considØrablement supØrieur au nombre de ceux qui ont pŒchØ en fait, selon les chiffres fournis par la Commission elle-mŒme, au cours de l(cid:146)annØe oø l(cid:146)interdiction a ØtØ instaurØe. Par consØquent, la Commission pourrait-elle rØpondre aux questions suivantes: La lettre du rŁglement peut-elle dØnaturer la volontØ du lØgislateur, qui est d(cid:146)Øliminer progressivement un engin de pŒche, de telle sorte qu(cid:146)il en rØsulte un accroissement de la flotte utilisant cet engin, au lieu de la rØduction de cette flotte, qui est l(cid:146)objectif recherchØ? Si, d(cid:146)autre part, cette interprØtation n(cid:146)est pas corecte et s(cid:146)il n(cid:146)est pas non plus correct d(cid:146)utiliser pour le calcul le nombre moyen des navires qui ont pŒchØ durant la pØriode de rØfØrence 1995-1997, selon ce que l(cid:146)on peut dØduire de la rØponse prØcitØe de la Commission, celle-ci peut-elle expliquer quelle interprØtation elle fait du paragraphe 3, de l(cid:146)article premier du rŁglement (CE) no 1239/98, lui permettant d(cid:146)affirmer que ce rŁglement est appliquØ? (1) Voir page 82. (2) JO L 171 du 17. 6. 1998, p. 1. C 219 E/174 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (5 janvier 2000) ConformØment (cid:224) l(cid:146)article 11bis, paragraphe 3 du rŁglement (CE) no 894/97 tel que modifiØ par le (CE) no 1239/98 du Conseil du 8 juin 1998 prØvoyant certaines mesures techniques de rŁglement conservation des ressources de pŒche (1), chacun des navires ayant utilisØ des filets maillants dØrivants durant la pØriode de rØfØrence fixØe audit rŁglement doit Œtre pris en compte pour la vØrification du respect du pourcentage des 60 % prØvus au paragraphe 3. Les informations dont dispose la Commission ne suggŁrent aucun manquement aux rŁgles explicites des rŁglements ØvoquØs ci-dessus. Il faut par ailleurs bien prendre en compte le fait que l(cid:146)article prØcitØ prØvoit l(cid:146)Ølimination de l(cid:146)utilisation de tout filet maillant dØrivant pour la pŒche aux thonidØs (cid:224) partir du 1er janvier 2002. L(cid:146)Ølimination ØvoquØe est donc garantie. (1) JO L 171 du 17. 6. 1998. (2000/C 219 E/222) QUESTION (cid:201)CRITE E-2490/99 posØe par Robert Evans (PSE) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: Transport d(cid:146)animaux vivants L(cid:146)article 13 de la directive 91/628/CE (1) du Conseil, modifiØe par la directive 95/29/CE (2) relative (cid:224) la protection des animaux en cours de transport invite la Commission (cid:224) prØsenter au Conseil un rapport accompagnØ d(cid:146)Øventuelles propositions, avant le 31 dØcembre 1999. La Commission a-t-elle l(cid:146)intention de prØsenter compte-t-elle le prØsenter? le rapport pour la date prØvue et, sinon, quand De toute Øvidence, de longs trajets nuisent (cid:224) la santØ des animaux et entra(cid:238)nent, dans certains cas, un taux de mortalitØ ØlevØ. Par consØquent, lorsqu(cid:146)elle prØsentera les propositions visØes (cid:224) l(cid:146)article 13 de la directive 91/628/CE du Conseil, demandera-t-elle que le transport d(cid:146)animaux vivants soit, dans la mesure du possible, remplacØ par des transports de viande et de carcasses? la Commission, (1) (2) JO L 340 du 11. 12. 1991, p. 17. JO L 148 du 30. 6. 1995, p. 52. RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (28 janvier 2000) L(cid:146)expØrience acquise par les (cid:201)tats membres constitue la source d(cid:146)information la plus prØcieuse en ce qui concerne le respect de la Directive 95/29/CE du Conseil, du 29 juin 1995, modifiant la direc- tive 91/628/CEE relative (cid:224) la protection des animaux en cours de transport. En fait, ce sont les rapports prØsentØs chaque annØe (cid:224) la Commission par les (cid:201)tats membres conformØment (cid:224) l(cid:146)article 8 de la directive 91/628/CE qui en disent le plus sur l(cid:146)application des dispositions relatives (cid:224) la protection des animaux en cours de transport. La Commission a rappelØ (cid:224) toutes les autoritØs compØtentes l(cid:146)obligation de se conformer (cid:224) l(cid:146)article 8. L(cid:146)Office alimentaire et vØtØrinaire de la Commission a effectuØ des inspections dans diffØrents (cid:201)tats membres afin de faire le point sur l(cid:146)application de la directive 91/628/CE. La Commission a Øgalement re(cid:231)u des plaintes officielles d(cid:146)organisations non gouvernementales concernant des problŁmes posØs par l(cid:146)application du texte dans les (cid:201)tats membres. Le rapport ØvoquØ (cid:224) l(cid:146)article 13 de la directive sera prØsentØ dŁs que possible; il tiendra compte de toutes les informations mentionnØes ci-dessus


title: PREGUNTA ESCRITA E-2382/99 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisión. Repercusiones en el Africa austral causadas por el Acuerdo de comercio, desarrollo y cooperación con Sudáfrica.

eurovoc_concepts:
South Africa
Southern Africa
economic consequence
trade agreement (EU)

text: C 280 E/36 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 10. 2000 como se define este tØrmino en la Directiva 79/409/CEE, de 2 de abril de 1979, relativa a la conservaci(cid:243)n de las aves silvestres (1), procede aplicar los apartados 3 y 4 del art(cid:237)culo 6 de la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservaci(cid:243)n de los hÆbitats naturales y de la fauna y flora (2) silvestres. Por lo tanto, tienen que cumplirse todas las exigencias de estas disposiciones, entre ellas la que establece el apartado 4 del art(cid:237)culo 6, en el que se dispone que un plan o proyecto s(cid:243)lo puede llevarse a cabo cuando no existan soluciones alternativas. Esta exigencia puede llevar a que se apruebe un trazado alternativo en vez de reabrir el ferrocarril del Rin FØrreo. (1) DO L 103 de 25. 4. 1979. (2) DO L 206 de 22. 7. 1992. (2000/C 280 E/034) PREGUNTA ESCRITA E-2382/99 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Repercusiones en el Africa austral causadas por el Acuerdo de comercio, desarrollo y cooperaci(cid:243)n con SudÆfrica Recientemente se ha aprobado el Acuerdo de comercio, desarrollo y cooperaci(cid:243)n entre la Uni(cid:243)n Europea y la Repœblica de SudÆfrica, con lo que se abrirÆ el mercado sudafricano al 86 % de los productos de la UE. Los quince Estados miembros de la UE abren su mercado al 95 % de los productos sudafricanos. Visto que SudÆfrica es miembro de dos pactos regionales, dicho Acuerdo tambiØn va a surtir efectos en otros pa(cid:237)ses de la regi(cid:243)n. Junto con Botswana, Namibia, Lesotho y Swazilandia, SudÆfrica constituye una uni(cid:243)n aduanera en virtud de la cual estos cinco pa(cid:237)ses no pueden aplicar derechos de importaci(cid:243)n en sus fronteras interiores. En consecuencia, los productos de la UE se comercializarÆn en dicha zona (cid:129)a travØs de SudÆfrica(cid:129) exentos de derechos y ello cuando Botswana, Namibia, Lesotho y Swazilandia dependen en grado importante de los derechos de importaci(cid:243)n para sus ingresos. AdemÆs, SudÆfrica estÆ negociando con los otros diez miembros de la Comunidad para el Desarrollo del Africa Austral (SADC) una liberalizaci(cid:243)n del comercio. Mientras no se haya alcanzado un acuerdo al respecto, el acceso de las empresas procedentes de los pa(cid:237)ses de la SADC al mercado sudafricano va a ser mÆs dif(cid:237)cil que el de sus competidores de la UE. El 22 de septiembre de 1998, el Sr. Pinheiro comunic(cid:243), en respuesta a la pregunta escrita E-2287/98 (1) del Sr. Vandemeulebroucke, lo siguiente: «La Comisi(cid:243)n espera que el Acuerdo previsto tendrÆ un efecto econ(cid:243)mico dinÆmico positivo en SudÆfrica y en los demÆs pa(cid:237)ses de la regi(cid:243)n». ¿CuÆles fueron los ingresos de Botswana, Namibia, Lesotho y Swazilandia procedentes de la 1. aplicaci(cid:243)n de derechos de importaci(cid:243)n a productos de la UE en 1995, 1996, 1997, 1998 y 1999? ¿CuÆl es el beneficio calculado sobre la base de la aplicaci(cid:243)n de derechos de importaci(cid:243)n a productos 2. de la UE en Botswana, Namibia, Lesotho y Swazilandia para los aæos 2000 y 2001? ¿QuØ indicadores permiten esperar «un efecto econ(cid:243)mico dinÆmico positivo» del Acuerdo en 3. Botswana, Namibia, Lesotho y Swazilandia? ¿QuØ indicadores permiten esperar «un efecto econ(cid:243)mico dinÆmico positivo» del Acuerdo en los 4. demÆs pa(cid:237)ses de la SADC? (1) DO C 118 de 29. 4. 1999, p. 51. 3. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 280 E/37 Respuesta del Sr. Nielson en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de enero de 2000) Un estudio detallado, financiado por la Comisi(cid:243)n, ha sido emprendido por el Instituto de AnÆlisis de Pol(cid:237)ticas de Desarrollo de Botsuana (BIDPA) con el fin de evaluar los posibles efectos del Tratado de Libre Comercio (FTA) UE-SudÆfrica en las econom(cid:237)as de Botsuana, Lesoto, Namibia y Suazilandia (BLNS) y presentar una serie de recomendaciones a estos Estados para que puedan maximizar los beneficios esperados minimizando a la vez cualquier posible efecto adverso. Los ingresos anuales medios (% del PIB) calculados a partir del «pool» de ingresos comunes de estos Estados son: Botsuana: 17,1 %, Lesoto: 41,7 %, Namibia: 27,6 % y Suazilandia: 44. 8 %. Los efectos previstos del Acuerdo de Comercio, Desarrollo y Cooperaci(cid:243)n (TDCA) (la disminuci(cid:243)n del «pool» de ingresos comunes se debe a la disminuci(cid:243)n de los aranceles) en los ingresos totales de estos Estados son: Botsuana: (cid:141)5,3 %, Lesoto: (cid:141)12,9 %, Namibia: (cid:141)8,6 % y Suazilandia: (cid:141)13,9 %. En realidad, la disminuci(cid:243)n de ingresos deber(cid:237)a ser mucho menor, ya que muchos productos sensibles han sido excluidos de la liberalizaci(cid:243)n por SudÆfrica, y no hay razones para que dicha disminuci(cid:243)n sea duradera. La Comunidad estÆ dispuesta a ayudar a estos Estados en la ejecuci(cid:243)n de la reforma fiscal, necesaria para diversificar sus fuentes de ingresos independientemente del TDCA. Con ello ganarÆn tanto los consumidores como los empresarios. La comunidad empresarial tendrÆ acceso a una mejor calidad a menor coste, y a una gama mÆs amplia de suministros para sus factores de producci(cid:243)n y bienes de capital. De esta manera gozarÆn de mejores perspectivas de inversi(cid:243)n, exportaci(cid:243)n y contra- taci(cid:243)n de personal adicional. Se espera que los principales efectos positivos del FTA sean la creaci(cid:243)n de empleo y una inversi(cid:243)n vigorosa en la Uni(cid:243)n Aduanera del Africa Austral (SACU), lo que traerÆ consigo un mejora distributiva en las econom(cid:237)as de estos Estados y permitirÆ a sus ministerios de finanzas la recaudaci(cid:243)n de ingresos a travØs de un sistema de impuestos diferente. En tØrminos prÆcticos, la relaci(cid:243)n entre la Comunidad del `frica Meridional para el Desarrollo (SADC) y el FTA es mÆs dif(cid:237)cil de tratar, pues la SADC tiene todav(cid:237)a que estructurarse a nivel comercial, mediante la negociaci(cid:243)n de su propio FTA. Mediante la pol(cid:237)tica general de la Comunidad, que consiste en el fomento de la integraci(cid:243)n econ(cid:243)mica a nivel regional, ha quedado excluido que Østa tenga un mejor acceso al mercado de SudÆfrica que los pa(cid:237)ses del SADC; por ejemplo, en el sector textil, SudÆfrica reserv(cid:243) ciertas concesiones comerciales a sus socios del SADC. AdemÆs, cualquier concesi(cid:243)n comercial obtenida por la Comunidad con SudÆfrica bajo el FTA deberÆ ampliarse, segœn el protocolo comercial del SADC, a todos los miembros del SADC. As(cid:237) se garantiza a los pa(cid:237)ses del SADC un mejor acceso al mercado de SudÆfrica. (2000/C 280 E/035) PREGUNTA ESCRITA E-2384/99 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Cierre del reactor nuclear inseguro de Bohunice (Eslovaquia) Inicialmente, la Comisi(cid:243)n consideraba el cierre del reactor nuclear sumamente inseguro de Bohunice para el pr(cid:243)ximo aæo como condici(cid:243)n de cara a la adhesi(cid:243)n de Eslovaquia a la Uni(cid:243)n Europea. No obstante, a mediados de octubre, la Comisi(cid:243)n declar(cid:243) que consideraba satisfactorio el cierre en el per(cid:237)odo 2006-2008. Esta decisi(cid:243)n ha suscitado una oposici(cid:243)n considerable. ¿Por quØ motivos la Comisi(cid:243)n ha vuelto sobre su punto de vista inicial referente a la necesidad de 1. que el reactor nuclear sumamente inseguro de Bohunice (Eslovaquia) se cerrase ya el pr(cid:243)ximo aæo? 2. ¿Opina la Comisi(cid:243)n que el cierre del reactor nuclear sumamente inseguro de Bohunice ha dejado de constituir una condici(cid:243)n previa para la adhesi(cid:243)n? En caso afirmativo, ¿por quØ motivos ha dejado de considerar imprescindible el cierre?