title: 2000/30/EG: Kommissionens beslut av den 13 december 1999 om finansiering av genomförandeåtgärder för harmoniserade konsumentprisindex [delgivet med nr K(1999) 4428]

eurovoc_concepts:
consumer price
financing
harmonisation of prices
price index

text: 15. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 11/41 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 13 december 1999 om finansiering av genomförandeåtgärder för harmoniserade konsumentprisindex [delgivet med nr K(1999) 4428] (2000/30/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2494/95 av den 23 oktober 1995 om harmoniserade konsumentprisindex (1), särskilt artikel 13 i denna, och av följande skäl: 1. 2. 3. Varje medlemsstat skall utarbeta ett harmoniserat konsu- mentprisindex (HIKP) från och med indexet för januari 1997 samt anta de åtgärder för genomförande som är nödvändiga för att garantera HIKP:s jämförbarhet, liksom för att bevara och förstärka deras tillförlitlighet och relevans, i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 2494/95. För de inledande genomförandeåtgärderna krävdes ytter- ligare resurser i medlemsstaterna motsvarande uppskatt- ningsvis 4,5 miljoner euro fram till slutet av det andra året efter det att åtgärderna genomförts. Av dessa ytterli- gare kostnader stod kommissionen för två tredjedelar i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 2494/95. För de fortsatta genomförandeåtgärderna krävs ytterli- gare resurser i medlemsstaterna motsvarande uppskatt- ningsvis 1 012 500 euro fram till slutet av det andra året efter det att åtgärderna genomförts. Av dessa ytterligare kostnader skall kommissionen stå för två tredjedelar i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 2494/95. (1) EGT L 257, 27. 10. 1995, s. 1. Artikel 1 Syftet med detta beslut är att anslå medel till medlemsstaterna avseende budgetåret 1999 för att täcka två tredjedelar av de ytterligare kostnader för genomförandeåtgärder som är en direkt följd av förordning (EG) nr 2494/95. Dessa åtgärder skall genomföras när det gäller indexet för januari 2000 och indexet för januari 2001. Finansieringen skall täcka ytterligare kost- nader fram till slutet av år 2001. Artikel 2 Medlemsstaterna skall använda detta ekonomiska bidrag uteslu- tande för att genomföra följande åtgärder med anledning av genomförandet av rådets förordning (EG) nr 2494/95, särskilt följande: a) Kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 av den 9 september 1996 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 2494/95 om harmoniserade konsumentprisindex implementering (2), ändrad gällande initiala åtgärder för genom rådets förordning (EG) nr 1687/98 (3) och (EG) nr 1688/98 (4), särskilt avseende täckning av varor och tjänster och den geografiska och befolkningsmässiga täckningen för harmoniserade konsumentprisindex. b) Kommissionens förordning (EG) nr 1749/1999 (5) om ändring av förordning (EG) nr 2214/96 gällande överföring och spridning av HIKP:s delindex. c) Rådets förordning (EG) nr 2166/1999 (6) gällande hur produkter inom sektorerna hälsa, utbildning och social trygghet skall behandlas i det harmoniserade konsument- prisindexet. (2) EGT L 229, 10. 9. 1996, s. 3. (3) EGT L 214, 31. 7. 1998, s. 12. (4) EGT L 214, 31. 7. 1998, s. 23. (5) EGT L 214, 13. 8. 1999, s. 1. (6) EGT L 266, 14. 10. 1999, s. 1. L 11/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 2000 Artikel 3 Anslagen motsvarande de två tredjedelar som kommis- 1. sionen skall stå för skall fördelas enligt följande: Medlemsstat Belopp (EUR) (EUR) Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket 44 000 23 000 70 000 35 000 47 000 102 000 37 000 44 000 26 000 56 000 27 000 46 000 35 000 29 000 54 000 Totalt 675 000 2. Det ekonomiska bidrag som medlemsstaterna får enligt punkt 1 skall tilldelas de organisationer och institutioner som ansvarar för sammanställningen av det harmoniserade konsu- mentprisindexet på nationell nivå, vars registrerade kontor anges i bilaga I till detta beslut. Artikel 4 1. Med ersättningsberättigande kostnader avses nödvändiga ytterligare kostnader i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 2494/95, vilka beräknas i enlighet med bestämmelserna i bilaga II till detta beslut. De sammanlagda utbetalningarna till varje medlemsstat 2. får inte överstiga det anslag som anges i artikel 3. 3. Om kostnaderna visar sig bli lägre än beräknat, skall av kommissionens bidrag begränsas till medlemsstaternas faktiska ersättningsberättigande kostnader i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 2494/95. tredjedelar två 4. Om det inte genom räkenskaperna kan styrkas att det ekonomiska bidraget har använts på ett riktigt sätt, skall medlemsstaterna på begäran till kommissionen återbetala hela det belopp som inte har redovisats på ett tillfredsställande sätt. Artikel 5 Beroende på det arbete som genomförs med hjälp av 1. detta ekonomiska bidrag förbinder sig kommissionen att betala enligt följande: — 50 % när detta beslut anmäls. — Genom delbetalningar, som utbetalas sedan kommissionen mottagit och godkänt lägesrapporter och tillhörande kost- nadsredovisningar för respektive period. Förskott och delbe- talningar får sammanlagt inte överstiga 90 % av kommis- sionens maximala anslag till respektive medlemsstat enligt artikel 3. 1. — Resterande belopp sedan de slutliga kostnadsredovisning- arna och slutrapporterna har tagits emot och godkänts av kommissionen. skall Slutliga kostnadsredovisningar och slutrapporter 2. överlämnas till kommissionen i slutet av det andra året efter det att åtgärderna genomförts i enlighet med artikel 2. Betalningen skall 3. ske inom 60 dagar efter det att medlemsstaternas begäran om betalning mottagits och rappor- terna godkänts av kommissionen. Betalningen skall anses vara gjord den kalenderdag då kommissionens bankkonto debite- rades. Artikel 6 1. Medlemsstaterna skall på begäran förse kommissionen med ytterligare information för att efterlevnaden av detta beslut skall kunna kontrolleras. 2. Originalen till samtliga verifikationer skall bevaras i fem år efter det att den sista utbetalningen har mottagits för att eventuella kontroller skall kunna genomföras. Under denna period kan kommissionen komma att genomföra övervakning och revision. Användningen av de medel som anslagits enligt detta beslut kommer också att bli föremål för en revision av Europeiska revisionsrätten. Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 7 Utfärdat i Bryssel den 13 december 1999. På kommissionens vägnar Pedro SOLBES MIRA Ledamot av kommissionen 15. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 11/43 Organisationer och institutioner som ansvarar för sammanställningen av harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) BILAGA I BELGIQUE/BELGIË Ministère des Affaires Economiques Administration de la politique commerciale M. Lucien VAN BOXSTAEL Directeur Général North Gate III Boulevard du Roi Albert II 16 B-1000 Bruxelles Bankkonto: 679-2005871-08, Banque de la Poste/Bank van de Post DANMARK Statistics Denmark (Danmarks Statistik) Mr Jan PLOVSING Generaldirektør Sejrøgade 11 Postboks 2550 DK-2100 København Ø Bankkonto: 1005-8611-8, Danmarks Nationalbank, Havnegade 5, DK-1093 København K DEUTSCHLAND Statistisches Bundesamt Herr Johann HAHLEN Präsident Gustav-Stresemann-Ring 11 Postfach 5528 D-65189 Wiesbaden Bankkonto: 500 010 20, Bundeskasse Frankfurt/Main (BLZ 500 000 00) ΕΛΛΑ∆Α National Statistical Service of Greece Mr Nikos KARAVITIS General Secretary 14-16, Lycourgou Street GR-Athens 101 66 Bankkonto: 234-186/5, Bank of Greece, Athens ESPAÑA Instituto Nacional de Estadística Mrs Pilar MARTÍN-GUZMÁN Presidenta Paseo de la Castellana, 183 E-28046 Madrid Bankkonto: 9000-0001-20-0253107033, Banco de España FRANCE Institut National de la Statistique et des Etudes Economiques M. Paul CHAMPSAUR Directeur Général 18, boulevard Adolphe-Pinard F-75675 Paris-Cedex 14 Bankkonto: 30081 75000-00001005585-39, RGFIN Paris siège IRELAND Central Statistics Office Mr Donal MURPHY Director Ardee Road Dublin 6 Ireland Bankkonto: The Central Bank, Dublin 2, Ireland, Paymaster General's supply A/C, Credit of Central Statistics Office L 11/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 2000 ITALIA ISTAT Egr. Prof. A. ZULIANI Presidente Via Cesare Balbo, 16 I-00100 Roma Bankkonto: 10058 033829 218050, Tesoria della Banca Nazionale del Lavoro, Roma LUXEMBOURG Service Central de la Statistique et des études économiques (Statec) M. Robert WEIDES Directeur 6, boulevard Royal L-2449 Luxembourg Bankkonto: CCP Luxembourg 25034-08, Service central de la statistique et des études économiques (Statec) NEDERLAND Centraal Bureau voor de Statistiek Mr Ir. Drs. R. B. J. C. VAN NOORT Directeur-Generaal van de Statistiek Prinses Beatrixlaan 428 Postbus 959 2273 XZ Voorburg Nederland Bankkonto: 19 23 24 209, Rabo Bank for Centraal Bureau voor de Statistiek, Voorburg, Code: Rabo Bank NL, Croeselaan 18, 3500 HG Utrecht, The Netherlands ÖSTERREIRCH Österreichisches Statistisches Zentralamt företrädd av Herr Erich BADER, Präsident Hintere Zollamtsstraße 2b Postfach 9000 A-1033 Wien Bankkonto: 60000 05010002, Österreichischen Postsparkasse PORTUGAL Instituto Nacional de Estatística Mr Carlos CORREA GAGO Presidente Avenida António José de Almeida, 2 P-1000-043 Lisboa Bankkonto: 00 17 0507 000 1238697 84, Banco Português do Atlântico, Lisboa SUOMI/FINLAND Statistics Finland (Tilastokeskus/Statestikcentralen) Mr Timo RELANDER Director General Työpajakatu 13 FIN-00022 Helsinki Bankkonto: 800014-11772, Leonia Bank plc SVERIGE Statistics Sweden Svante ÖBERG Director General Box 24 300 S-104 51 Stockholm Bankkonto: Postal Giro Sweden, SWIFT: PGSI SE SS, Postgironr 15700-8 UNITED KINGDOM Office for National Statistics Dr Tim HOLT Director 1 Drummond Gate London SW1V 2 QQ United Kingdom Bankkonto: Bank of England, Threadneedle Street, London, EC2R 8AH; Sort code: 10 - 16 - 16; Destination account name: 55000 ONS; Account number: 26666626 15. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 11/45 1. Ersättningsberättigande kostnader BILAGA II 1. 1 Ersättningsberättigande kostnader enligt artikel 4 i beslutet är sådana ytterligare faktiska kostnader som är nödvändiga för arbetet att upprätta och utveckla HIKP, nedan kallat projektet, och som kan bestyrkas och har uppkommit vid organisationer och institutioner, nedan kallade institutionerna, under den period som anges i artikel 1 i detta beslut. 1. 2 Dessa kostnader utgör dels i) direkta kostnader, som anges i punkt 2 i denna bilaga, och som har uppkommit inom ramen för HIKP-projektet och som institutionen inte åtagit sig av annan anledning, och ii) indirekta kostnader i enlighet med punkt 3 i denna bilaga. 1. 3 1. 4 1. 5 Kostnaderna skall inte omfatta någon vinst, utan fastställas i enlighet med allmänt vedertagna bokföringsprinciper som grundas på de faktiska anskaffningskostnaderna och institutionens intema föreskrifter. Inga kostnader får debiteras för marknadsföring, försäljning, distributionskostnader för varor och tjänster, räntor, avkastning på använt kapital, avsättningar för framtida förluster eller förpliktelser samt kostnader som hänför sig till andra projekt. I enlighet med artiklarna 3 och 4 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier är kommissionen undantagen från skatt och avgifter, inklusive mervärdesskatt, när det gäller det ekonomiska bidraget enligt detta beslut. När det gäller tillämpningen av artiklarna 3 och 4 i detta protokoll, skall eventuella underleve- rantörer följa kommissionens anvisningar. Dessa underleverantörer är inte momspliktiga. 2. Direkta kostnader 2. 1 Personal 2. 1. 1 Kostnader för personal som är direkt anställd av institutionen får debiteras. Personalkostnader skall utgöras av — faktiska anställningskostnader (t. ex. löner, sociala avgifter och pensionskostnader), eller — de genomsnittliga anställningskostnaderna för varje personalkategori (löneskalor) i enlighet med den aktuella institutionens normala förfaranden. 2. 1. 2 All debiterad arbetstid måste antecknas och verifieras. Detta krav skall anses uppfyllt genom tidrapporter som bestyrks av en därtill bemyndigad tjänsteman vid institutionen. 2. 2 Utrustning Inköp eller hyra av utrustning får debiteras som en direkt kostnad. De ersättningsberättigande kostnaderna skall beräknas enligt följande formel: A B × C × D A = Det antal månader som utrustningen skall användas för projektet efter leverans. B = Avskrivningsperiod på 60 månader (36 månader för data-anläggningar som kostar mindre än 25 000 euro). C = Utrustningens kostnad. D = Användning av utrustningen i projektet (i procent). 2. 3 Biträde av tredje man Kostnader för underleverantörsavtal och externa tjänster skall utgöra ersättningsberättigande kostnader och får debiteras. 2. 4 Resor och traktamenten Kostnader för resor och traktamenten får debiteras och skall beräknas enligt institutionens vanliga regler och tariffer för återbetalning. När det gäller debitering avseende resor och traktamenten utanför Europeiska unionen krävs kommissionens skriftliga godkännande. L 11/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 1. 2000 2. 5 Förbrukningsmaterial och datakostnader Förbrukningsmaterial och datakostnader (på grundval av registrerad datoranvändning) får debiteras som direkta kostnader, men kan också debiteras som allmänna omkostnader om det anses vara mer praktiskt och i enlighet med institutionens vanliga bokföringsregler. 2. 6 Övriga särskilda projektkostnader Särskilda projektkostnader, t. ex. för möten som institutionen anordnar, får också debiteras. 3. Indirekta kostnader: allmänna omkostnader 3. 1 Allmänna omkostnader (indirekta kostnader) beräknas i enlighet med institutionens vanliga bokföringsregler, riktlinjer och principer och får debiteras för poster som egenfinansierad forskning, administration, extrapersonal, kontorsmateriel, infrastruktur, offentliga och privata tjänster. 3. 2 Allmänna omkostnader omfattar inte poster som kan debiteras direkt i enlighet med punkt 2 i denna bilaga och institutionens vanliga bokföringsregler, och ej heller kostnader som täcks av andra parter. 4. 4. 1 Kostnadsredovisning Sammanfattningen av kostnadsredovisningar skall uttryckas i euro (€), med hjälp av gällande omräkningskurser den dag då den aktuella kostnadsredovisningen översänds. 4. 2 Institutionerna skall inlämna kostnadsredovisningen i nedanstående format: 15. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 11/47 KOSTNADSREDOVISNING – SAMMANFATTNING Beslut nr. : Institutionens namn: Land: Avser perioden från. till. Kostnadsslag Belopp (exklusive mervärdesskatt) (EUR) Direkta kostnader 1. Personal 2. Utrustning 3. Biträde av tredje man 4. Resor och traktamenten 5. Förbrukningsmaterial och datakostnader 6. Övriga särskilda projektkostnader Direkta kostander: delsumma Indirekta kostnader 7. Allmänna omkostnader Justeringar 8. Justeringar av tidigare rapporterade kostnader Totalt Bidrag med 2/3 Intyg (1) intygar Vi — att ovanstående kostnader härrör från de resurser som har uttnyttjats och som varit nödvändiga för arbetet enligt detta beslut, — att kostnaderna har uppkommit och att de motsvarar ersättningsberättigande kostnader såsom de är defi- nierade i beslutet, — att fullständiga verifikationer finns att tillgå för revision, — att nödvändiga justeringar, oberoende av orsak, av kostnader som har gjorts gällande i tidigare kostnadsredo- visningar har tagits med i ovanstående redovisning. Datum:. Datum:. Namn på projektledaren (2):. Namn på ekonomiskt ansvarig:. Underskrift av projektledaren:. Undrskrift av ekonomiskt ansvarig person: (1) Måste undertecknas av projekktansvarig respektive ekonomiskt ansvarig person. (2) Den person, som har utsetts att vara direkt ansvarig för arbetet


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-2434/99 di Inger Schörling (Verts/ALE) alla Commissione. Direttiva dell'UE contro la politica restrittiva della Svezia in materia di droghe.

eurovoc_concepts:
Sweden
import restriction
infringement of EU law
narcotic

formats: html pdf print

text: C 303 E/60 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 Widgren, ritiene che la tratta di esseri umani frutti alle organizzazioni criminali guadagni annui pari a oltre 50 miliardi di marchi finlandesi, ragion per cui non si tratta di cosa di poco conto. ¨ possibile sapere: 1. Quali misure intende l(cid:146)Unione europea adottare per lottare contro il trasporto illegale e del tutto disumano di essere umani e per metter cos(cid:236) fine ai flussi di denaro che esso origina per le organizzazioni criminali? 2. Come pu(cid:242) l(cid:146)Unione europea garantire che l(cid:146)emigrazione verso gli Stati membri rimanga sotto il loro controllo, tenendo conto dei lunghi tempi di attesa per l(cid:146)immigrazione legale e del divario economico che separa i paesi dell(cid:146)Unione europea da quelli dell(cid:146)Europa orientale? Risposta data dal sig. Vitorino in nome della Commissione (27 gennaio 2000) La Commissione condivide le preoccupazioni dell(cid:146)onorevole parlamentare quanto alla portata del feno- meno dell(cid:146)immigrazione illegale. Ai sensi dell(cid:146)articolo 63 (ex-articolo 73 K) del trattato CE, Ł ormai previsto che il Consiglio adotti, entro un periodo di cinque anni dall(cid:146)entrata in vigore del trattato di Amsterdam, misure in materia di politica dell(cid:146)immigrazione, in particolare per quanto riguarda l(cid:146)immigrazione e il soggiorno irregolari, compreso il rimpatrio delle persone in soggiorno irregolare. Le diverse misure previste sono state descritte dettagliatamente nel piano d(cid:146)azione del Consiglio e della Commissione sul modo migliore per attuare le disposizioni del Trattato di Amsterdam concernenti uno spazio di libert(cid:224), sicurezza e giustizia (1). Gli orientamenti politici volti a guidare la realizzazione di tale piano d(cid:146)azione sono stati precisati nelle conclusioni del Consiglio europeo di Tampere. Sottolineando l(cid:146)importanza di assicurare una gestione piø efficace dei flussi migratori, il Consiglio europeo ha chiesto, tra le altre cose, lo sviluppo di un(cid:146)attiva politica comune in materia di visti e documenti falsi, nonchØ una piø stretta cooperazione e assistenza tecnica tra i servizi preposti al controllo delle frontiere degli Stati membri. Ma il Consiglio europeo ha insistito anche sull(cid:146)importanza di affrontare alla radice l(cid:146)immigrazione illegale, contrastando le reti criminali che si dedicano sempre piø spesso alla tratta di esseri umani e allo sfruttamento economico dei migranti e garantendo i diritti delle vittime, specialmente le donne e i bambini. Infine, ha messo in evidenza l(cid:146)importanza di una cooperazione con i paesi di origine e di transito. la Commissione intende apportare il suo contributo (cid:129) devono Queste diverse misure (cid:129) alle quali interpretarsi nel quadro globale della politica europea comune in materia di asilo e d(cid:146)immigrazione definita dai capi di Stato e di governo. Tale politica presuppone altres(cid:236) l(cid:146)instaurazione progressiva di una relazione comune di sviluppo con i paesi e le regioni di origine dei migranti e la garanzia di un trattamento equo per i cittadini dei paesi terzi che soggiornano legalmente sul territorio degli Stati membri. (1) GU C 19 del 23. 1. 1999. (2000/C 303 E/054) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2434/99 di Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Direttiva dell(cid:146)UE contro la politica restrittiva della Svezia in materia di droghe In Svezia vigono norme fortemente restrittive delle importazioni di sostanze classificate fra i narcotici anche se prescritte dal medico a scopi terapeutici. Per esempio, in base al regolamento 1997:11 del Centro nazionale di farmacovigilanza una persona pu(cid:242) introdurre nel paese anfetamine per un consumo personale non eccedente i cinque giorni. 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 303 E/61 Ultimamente un medico svedese ha denunciato alla Commissione dell(cid:146)UE l(cid:146)operato e le norme vigenti in Svezia sostenendo che detto paese viola la normativa dell(cid:146)UE sulla libera circolazione delle merci e servizi e invitando pertanto la Commissione a procedere contro la Svezia dichiarando le sue norme illegali in quanto contrarie al diritto dell(cid:146)UE. Qualora la Commissione dovesse appurare che la normativa svedese viola il diritto comunitario sarebbe autorizzato un cittadino svedese, al quale un medico di un paese dell(cid:146)UE, dove vige una politica piø «liberale» in materia di droghe, abbia prescritto narcotici, a introdurli in Svezia senza che l(cid:146)amministrazione doganale possa intervenire? Risposta data dal sig. Bolkestein a nome della Commissione (5 gennaio 2000) La Commissione conferma di aver ricevuto un reclamo secondo il quale la Svezia limiterebbe il diritto dei cittadini di spostarsi liberamente da uno Stato membro all(cid:146)altro con farmaci per uso personale, legalmente prescritti e acquistati. L(cid:146)interessato rileva inoltre una limitazione della libert(cid:224) di esercitare la professione medica. Attualmente la Commissione sta eseguendo le prime indagini al riguardo. La regola fondamentale da applicare, espressa tra l(cid:146)altro nella giurisprudenza della Corte di giustizia (1), stabilisce tuttavia che i cittadini devono potersi spostare liberamente da uno Stato membro all(cid:146)altro con farmaci per uso personale legalmente prescritti e acquistati. Le condizioni che disciplinano l(cid:146)accesso alle professioni di medico e di farmacista e le modalit(cid:224) per l(cid:146)esercizio di dette professioni sono state armonizzate dalle «direttive medici»: la direttiva 75/362/CEE del Consiglio, del 16 giugno 1975, concernente il reciproco riconoscimento dei diplomi, certificati ed altri titoli di medico e comportante misure destinate ad agevolare l(cid:146)esercizio effettivo del diritto di stabilimento libera prestazione dei servizi (2) e la direttiva 75/363/CEE del Consiglio, del 16 giugno 1975, e di concernente il coordinamento delle disposizioni legislative, regolamentari ed amministrative per le attivit(cid:224) di medico (3), consolidate dalla direttiva 93/16/CEE del Consiglio, del 5 aprile 1993, intesa ad agevolare la libera circolazione dei medici e il reciproco riconoscimento dei loro diplomi, certificati ed altri titoli (4), la direttiva 85/432/CEE del Consiglio, del 16 settembre 1985, nonchØ dalle «direttive farmacisti»: concernente il coordinamento delle disposizioni legislative, regolamentari e amministrative riguardanti talune attivit(cid:224) nel settore farmaceutico (5) e la direttiva 85/433/CEE del Consiglio, del 16 settembre 1985, concernente il reciproco riconoscimento dei diplomi, certificati ed altri titoli in farmacia e comportante misure destinate ad agevolare l(cid:146)esercizio effettivo del diritto di stabilimento per talune attivit(cid:224) nel settore farmaceutico (6). Ne consegue che una ricetta redatta da un medico stabilito in un dato Stato membro fornisce ai pazienti le stesse garanzie di una ricetta redatta da un medico di un altro Stato membro. Tuttavia i farmacisti o altri operatori abilitati alla distribuzione di medicinali hanno la facolt(cid:224) di respingere una ricetta qualora sussistano dubbi sulla sua autenticit(cid:224), come pu(cid:242) accadere nel caso di prescrizioni suscettibili di essere usate impropriamente o a fini (speciali prescrizioni mediche, riguardanti principalmente stupefacenti e sostanze psicotrope, di cui all(cid:146)articolo 3 (2) della direttiva 92/26/CEE del Consiglio, del 31 marzo 1992, concernente la classificazione in materia di fornitura dei medicinali per uso umano (7)). illeciti Se, dopo aver concluso le proprie indagini, la Commissione ritenesse che la norma svedese in questione, limitando il diritto dei cittadini a viaggiare portando con sŁ medicinali contenenti desamfetamina, fosse in contrasto con l(cid:146)articolo 28 del trattato CE (ex articolo 30), le autorit(cid:224) svedesi dovranno illustrare la propria posizione e dimostrare che tale disposizione Ł giustificata, in base ai principi di necessit(cid:224) e di proporzio- nalit(cid:224), da uno dei motivi elencati all(cid:146)articolo 30 del trattato CE (ex articolo 36), nel caso specifico da ragioni sanitarie. (1) Nelle cause Decker, C-120/95 del 28 aprile 1998, Commissione delle Comunit(cid:224) europee contro Repubblica federale di Germania, C-62/90 dell(cid:146)8 aprile 1992 e Schumacher, C-215/87 del 7 marzo 1989. (2) GU L 167 del 30. 6. 1975. (3) GU L 167 del 30. 6. 1975. (4) GU L 165 del 7. 7. 1993. (5) GU L 253 del 24. 9. 1985. (6) GU L 253 del 24. 9. 1985. (7) GU L 113 del 30. 4. 1992


title: PREGUNTA ESCRITA E-2325/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisión. Conservación de embarcaciones tradicionales.

eurovoc_concepts:
Greece
heritage protection
museum
shipbuilding

text: C 219 E/146 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 Para poder comparar los niveles registrados en el r(cid:237)o Kymijoki con otros r(cid:237)os, la Comisi(cid:243)n necesita mÆs informaci(cid:243)n para saber c(cid:243)mo se calcularon los resultados. Ser(cid:237)a de gran utilidad disponer de datos sobre las concentraciones de los distintos congØneres y la profundidad a la que se realizaron las mediciones, y averiguar si los resultados se calcularon segœn el mØtodo de la Organizaci(cid:243)n del Tratado del AtlÆntico Norte/Centre for Coastal and Mar(cid:237)ne Sciences (OTAN/CCMS). A falta de informaci(cid:243)n mÆs detallada, es dif(cid:237)cil evaluar la situaci(cid:243)n. Por consiguiente, agradecer(cid:237)a a Su Seæor(cid:237)a que le proporcionara mÆs pormenores al respecto. la Comisi(cid:243)n En principio, el hecho descrito en la pregunta no estÆ cubierto en el Derecho comunitario de medio ambiente. As(cid:237) pues, hay pocas posibilidades de que pueda actuarse a nivel comunitario. (2000/C 219 E/183) PREGUNTA ESCRITA P-2316/99 de Niall Andrews (UEN) a la Comisi(cid:243)n (29 de noviembre de 1999) Asunto: Incumplimiento del pago contractual debido por la empresa maliense Itema a la empresa irlandesa Cormer Machinery International La compaæ(cid:237)a irlandesa Cormer Machinery International Ltd. firm(cid:243) un contrato con Itema, una empresa maliense apoyada por el Estado, para el suministro y la instalaci(cid:243)n de maquinaria textil de segunda mano. El importe del contrato era de 2,5 millones de d(cid:243)lares, con un pago inicial de 850 000 d(cid:243)lares que fue aprobado por el Ministerio de Hacienda maliense y recibido por Cormer Machinery en 1996. El resto del importe, 1,65 millones de d(cid:243)lares, no ha sido satisfecho por Itema a Cormer Machinery, por lo que estÆ pendiente. Sobre esta cuesti(cid:243)n han tenido lugar numerosas conversaciones entre la empresa irlandesa y la Direcci(cid:243)n de Desarrollo de la Comisi(cid:243)n Europea, as(cid:237) como, a nivel informal, en el marco de la Asamblea Paritaria ACP/UE. ¿Piensa el Comisario europeo para el Desarrollo, Sr. Nielson, solicitar una reuni(cid:243)n urgente con el representante maliense ante la Uni(cid:243)n Europea para recabar una explicaci(cid:243)n de por quØ la citada compaæ(cid:237)a maliense no ha satisfecho a Cormer Machinery International Ltd. el importe convenido? ¿TendrÆ el Comisario por norma mantener debidamente informado al autor de la presente pregunta sobre el curso de este asunto hasta que el grave problema anteriormente descrito haya quedado plena y satisfactoriamente resuelto? Respuesta del Comisario Nielson en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de diciembre de 1999) La Direcci(cid:243)n General de Desarrollo, en Bruselas, y la Delegaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n en Bamako son conscientes del conflicto entre Cormer Machinery International Ltd e Itema. El Jefe de la Delegaci(cid:243)n de Bamako ha planteado oficiosamente el asunto a las autoridades malienses, en especial al Ministro de Finanzas. Sin embargo, estÆ claro que la Comisi(cid:243)n no tiene ninguna competencia en este asunto, que es un conflicto comercial entre dos empresas para el cual las normas internacionales de arbitraje son el canal apropiado. (2000/C 219 E/184) PREGUNTA ESCRITA E-2325/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Conservaci(cid:243)n de embarcaciones tradicionales En su respuesta a una pregunta m(cid:237)a sobre la conservaci(cid:243)n del patrimonio industrial (E-3436/95 (1)) que hac(cid:237)a referencia a buques pesqueros del MediterrÆneo oriental, la Comisi(cid:243)n remit(cid:237)a a la adopci(cid:243)n entonces pendiente del programa Rafael y afirmaba lo siguiente: «La Comisi(cid:243)n tendrÆ mucho gusto en tomar en 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/147 consideraci(cid:243)n cualquier iniciativa relacionada con el Æmbito que interesa de modo particular a Su Seæor(cid:237)a (. )». En numerosas islas griegas se preservan embarcaciones tradicionales de madera, construidas mediante aparatos operados manualmente y con tØcnicas procedentes, en muchas ocasiones, de la primera Øpoca bizantina que no se aplican ya en los œltimos tiempos. Dado que diversos museos del pa(cid:237)s muestran un marcado interØs por incluir tales buques en sus colecciones, pero no pueden asumir el coste de su compra, mantenimiento y exposici(cid:243)n, ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n: (cid:129) si los gastos de esta (cid:237)ndole cumplen los criterios de elegibilidad con miras a su cofinanciaci(cid:243)n y (cid:129) en el marco de quØ programas? (1) DO C 112 de 17. 4. 1996, p. 31. Respuesta de la Sra. Reding en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de enero de 2000) Como Su Seæor(cid:237)a sabe, 1999 fue el œltimo aæo de aplicaci(cid:243)n del programa Rafael; este programa, as(cid:237) como Caleidoscopio y Ariane, quedarÆn sustituidos en 2000 por el programa marco «Cultura 2000». Uno de los objetivos del programa «Cultura 2000» serÆ fomentar las iniciativas de colaboraci(cid:243)n europea destinadas al intercambio de informaci(cid:243)n, experiencia y conocimientos tecnol(cid:243)gicos, con objeto de poner de relieve las prÆcticas mÆs adecuadas en el Æmbito de la conservaci(cid:243)n y valorizaci(cid:243)n del patrimonio cultural europeo. En este contexto, los mejores mØtodos de conservaci(cid:243)n y exposici(cid:243)n en el sector del patrimonio de la construcci(cid:243)n naval podr(cid:237)an formar parte de proyectos que se presenten en el marco del programa «Cultura 2000», evidentemente siempre que los proyectos cumplan los criterios de elegibilidad. Sin embargo, el programa no cubrirÆ los costes de adquisici(cid:243)n de las embarcaciones ni los trabajos de conservaci(cid:243)n de las mismas. (2000/C 219 E/185) PREGUNTA ESCRITA E-2327/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Subvenci(cid:243)n del gasto de transporte de las exportaciones griegas de productos agr(cid:237)colas frescos Las exportaciones de las frutas y verduras griegas destinadas a los mercados europeos se enfrentan a especiales problemas a resultas del elevado gasto que entraæa su transporte (grandes distancias, aumento de las tarifas por parte de los propietarios de camiones frigor(cid:237)ficos en Øpocas de auge de las exportaciones). Dichos problemas se han agravado a causa de la guerra de Yugoslavia y de la destrucci(cid:243)n de las lo que obliga a los exportadores a utilizar rutas alternativas que infraestructuras viarias de la regi(cid:243)n, implican un mayor gasto de tiempo y dinero. Segœn un anuncio realizado por el Ministerio de Agricultura griego, el Director General de la DG VI, Sr. Lagras, reconoci(cid:243) en una entrevista mantenida con el Ministro de Agricultura griego, Sr. Vrettos, el 6 de julio de 1999 la necesidad de abordar el problema y pidi(cid:243) que Grecia facilitara datos adicionales al respecto con el fin de arbitrar una soluci(cid:243)n. ¿Piensa abordar la Comisi(cid:243)n el problema del aumento de los gastos de transporte que afrontan los exportadores de frutas y verduras griegas? ¿Ha facilitado Grecia los datos necesarios para arbitrar las medidas al respecto? Respuesta del Sr. Fischler En nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de diciembre de 1999) La Comisi(cid:243)n confirma que Grecia ha facilitado toda la informaci(cid:243)n tØcnica que le hab(cid:237)a solicitado para examinar las dificultades que se plantean a los exportadores griegos


title: PREGUNTA ESCRITA E-2332/99 de Alejandro Cercas (PSE) a la Comisión. Acciones innovadoras que incrementan la actividad transnacional de las PYME con acceso a terceros mercados (convocatoria de propuestas 98/C 219/13).

eurovoc_concepts:
consortium
economic support
financial control
management
project evaluation
small and medium-sized enterprises

text: C 225 E/104 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/105) PREGUNTA ESCRITA E-2332/99 de Alejandro Cercas (PSE) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Acciones innovadoras que incrementan la actividad transnacional de las PYME con acceso a terceros mercados (convocatoria de propuestas 98/C 219/13) Me gustar(cid:237)a que la Comisi(cid:243)n especificase los siguientes puntos sobre el asunto arriba mencionado (1): (cid:129) nœmero total de proyectos subvencionados en 1998 y 1999, (cid:129) quiØnes han sido los beneficiarios, (cid:129) la cuant(cid:237)a, (cid:129) los participantes europeos en los consorcios, (cid:129) pa(cid:237)ses terceros de actuaci(cid:243)n, (cid:129) cuÆndo ser(cid:237)a la pr(cid:243)xima convocatoria. (1) DO C 219 de 15. 7. 1998, p. 23. Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisi(cid:243)n (12 de enero de 2000) Tras la convocatoria de propuestas (98/C 219/13), la Comisi(cid:243)n decidi(cid:243) subvencionar cuatro proyectos: los presentados por EIC-CRCI OrlØans (Francia) sobre un colectivo de empresas Francia-Israel (subvenci(cid:243)n de 80 000 €), por Excal (Espaæa) sobre un colectivo de empresas Espaæa-MØxico/Argentina (subvenci(cid:243)n de 75 909 €), por Lisburn Enterprise (Reino Unido) sobre un «programa de camarader(cid:237)a» entre Irlanda del Norte y los Estados Unidos (subvenci(cid:243)n de 80 000 €), y por MLIP (Alemania) sobre un colectivo de empresas Alemania/Reino Unido y los Estados Unidos (subvenci(cid:243)n de 80 000 €). En la convocatoria no se exig(cid:237)a a los proponentes que constituyeran consorcios. As(cid:237) y todo, MLIP asoci(cid:243) a su proyecto a «Business Link» del Valle del TÆmesis, el Gran Nottingham y la Isla de Wight (Reino Unido), tres cÆmaras de comercio alemanas (Magdeburgo, Leipzig y Dresde) y AFG Mecklenburg. Debido al carÆcter experimental del programa «Acciones innovadoras», la Comisi(cid:243)n, una vez analizados los resultados de esos cuatro proyectos, adoptarÆ una decisi(cid:243)n sobre la posible publicaci(cid:243)n de otra convoca- toria de propuestas. (2000/C 225 E/106) PREGUNTA ESCRITA E-2333/99 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Iniciativas en favor de los minusvÆlidos que practican deportes y utilizan las redes informÆticas Teniendo en cuenta que el proceso de unificaci(cid:243)n y cooperaci(cid:243)n europea no puede excluir a ningœn grupo de ciudadanos, como por ejemplo los minusvÆlidos, que son 37 millones en la Uni(cid:243)n Europea, segœn resulta de los datos proporcionados por el European Disability Forum, y considerando que las actividades deportivas y las redes informÆticas como Internet representan para los ciudadanos minusvÆlidos una gran oportunidad para socializar y comunicarse, ¿puede hacer saber la Comisi(cid:243)n quØ medidas ha adoptado hasta ahora para favorecer la prÆctica de deportes y la utilizaci(cid:243)n de las redes informÆticas, como medio de comunicaci(cid:243)n y socializaci(cid:243)n, por parte de ciudadanos minusvÆlidos? ¿QuØ iniciativas piensa promover la Comisi(cid:243)n en los pr(cid:243)ximos aæos?


title: Απόφαση του Συμβουλίου, της 13ης Δεκεμβρίου 1999, για τον διορισμό τακτικού μέλους της συμβουλευτικής επιτροπής για την κατάρτιση των νοσοκόμων

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
nursing care
vocational training

formats: html print