title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om visse fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af diskrimination

eurovoc_concepts:
anti-discriminatory measure
exchange of information
interinstitutional relations

formats: html pdf print

text: 21. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 369/3 Meddelelse fra Kommissionen til R(cid:229)det, Europa-Parlamentet, Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om visse f(cid:230)llesskabsforanstaltninger til bek(cid:230)mpelse af diskrimination (1999/C 369/03) 1. INDLEDNING Den Europ(cid:230)iske Union bygger p(cid:229) principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder samt retsstats- princippet, der alle er principper, som medlemsstaterne har til f(cid:230)lles (1). heder af bl. a. FN-konventionerne om borgerlige og poli- tiske rettigheder og om łkonomiske, sociale og kultu- relle rettigheder, FN-koventionerne om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder og alle former for racediskrimination, den europ(cid:230)iske konvention om menneskerettigheder og grundl(cid:230)ggende frihedsrettig- heder og (cid:151) begr(cid:230)nset til besk(cid:230)ftigelse og erhverv (cid:151) ILO-konvention nr. 111 (2). for, afgłrende at demokratiske Alle menneskers ret til lighed for loven og beskyttelse mod forskelsbehandling er en grundl(cid:230)ggende ret og er helt samfund kan fungere. De understłtter m(cid:229)ls(cid:230)tningerne om łkonomisk og social fremgang og et hłjt besk(cid:230)ftigelsesniveau ved at styrke den łkonomiske og sociale samhłrighed. Stats- og regeringscheferne erkendte i Amsterdam i juni 1997, at det er vigtigere end nogen sinde at fremh(cid:230)ve disse principper. De vedtog derfor at styrke Den Europ(cid:230)iske Unions kapacitet til at agere p(cid:229) dette omr(cid:229)de ved at traktaten om oprettelse af Det indfłre artikel 13 i F(cid:230)llesskabet Europ(cid:230)iske til at s(cid:230)rlige befłjelser bek(cid:230)mpe forskelsbehandling p(cid:229) grund af kłn, race tro, handicap, eller etnisk oprindelse, alder at fremme ligebehandling og bek(cid:230)mpe diskrimination er vigtig for borgernes skyld og for deres opbakning til i Unionens idealer. Men det er ogs(cid:229) vigtigt (cid:151) bl. a. lyset af de kommende udvidelser af Unionen (cid:151) at głre det klart, at disse principper skal v(cid:230)re mere end tomme ord. som till(cid:230)gger tr(cid:230)ffe foranstaltninger seksuel orientering. En indsats F(cid:230)llesskab, til at religion eller eller for De forslag, som frems(cid:230)ttes i forbindelse med denne meddelelse, har til form(cid:229)l at oms(cid:230)tte de nye befłjelser, F(cid:230)llesskabet har f(cid:229)et tillagt i medfłr af artikel 13, til praksis. 2. BAGGRUND: DEN INTERNATIONALE OG NATIONALE KONTEKST OG EF-RETTEN Internationale organisationer, Den Europ(cid:230)iske Union og dens medlemsstater har l(cid:230)nge anerkendt den enkeltes ret til ikke at blive udsat for forskelsbehandling af vilk(cid:229)rlige (cid:229)rsager. 2. 1. Den internationale kontekst Retten til ikke at blive udsat for forskelsbehandling aner- kendes som en selvst(cid:230)ndig rettighed eller en rettighed i tilknytning til udłvelsen af andre grundl(cid:230)ggende rettig- Selv om alle EU-medlemsstater har enten undertegnet eller ratificeret disse internationale konventioner med undtagelse af FN-konventionen om racediskrimination og ILO konvention nr. 111, er det ikke ensbetydende med, at den enkelte har et retssikret krav p(cid:229) oprejsning. Det betyder snarere, at staten har forpligtet sig til at ikke at blive udsat garantere respekten for retten til for forskelsbehandling inden for sin jurisdiktion. 2. 2. Det nationale aspekt Der er betydelig forskel forfat- ningsret og almindelige lovgivning i relation til retten til ligestilling og forbud mod forskelsbehandling (3). i medlemsstaternes 2. 2. 1. Forfatningsretlige bestemmelser Alle medlemsstater undtagen en har forfatningsm(cid:230)ssige for bestemmelser, der forskelsbehandling. Det Forenede Kongerige har ikke en nedskrevet forfatning, men s(cid:230)dvaneretten forbyder forskelsbehandling. forskellige forbyder former som er I nogle forfatningsm(cid:230)ssige bestemmelser Ordlyden af disse tilf(cid:230)lde varierer mellem medlemsstaterne. n(cid:230)vnes udtrykkeligt ganske bestemte grunde til forskels- behandling, I andre medlemsstater opereres der i forfatningen med en ikke-udtłmmende liste og universalbestemmelser, der forbyder forskels- behandling mere generelt med formuleringer som »alle andre vilk(cid:229)r eller personlige og sociale omst(cid:230)ndigheder« eller »alle andre hensyn«. forbudt. (2) Se bilag III og IV vedrłrende FN’s og Europar(cid:229)dets menneskerettig- hedsinstrumenter og ILO-konventionerne. (1) Se bilag I vedrłrende EU-erkl(cid:230)ringer og andre relevante tekster, som Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs institutioner og medlemsstaterne har vedtaget om menneskerettigheder og grundl(cid:230)ggende frihedsret- tigheder. (3) Se bilag V og VI vedrłrende medlemsstaternes forfatningsret og almindelige lovgivning om bek(cid:230)mpelse af diskrimination p(cid:229) grund af race og etnisk oprindelse, religion og tro, handicap, alder og seksuel orientering. C 369/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 12. 1999 i religion og tro samt I de fleste medlemsstater d(cid:230)kker forfatningen udtryk- forskelsbehandling: race og keligt fłlgende grunde til etnisk oprindelse, stigende omfang handicap (4). Selv om mange medlemsstater har indfłrt almindelig lovgivning, som forbyder forskels- behandling p(cid:229) grund af alder, henviser kun en medlems- stat udtrykkeligt til alder i forfatningen, mens forfat- ningsretten i en anden medlemsstat har erkl(cid:230)ret, at denne grund er underforst(cid:229)et i forfatningen (5). Domsto- lene i tre medlemsstater (6) har fortolket deres respektive forfatninger s(cid:229)ledes, at de forbyder forskelsbehandling p(cid:229) grund af seksuel orientering. De forfatningsm(cid:230)ssige bestemmelser om forbud mod diskrimination og ret til ligebehandling er retskraftige i relation til enkeltpersoner i de fleste medlemsstater. I fuldt andre medlemsstater kan enkeltpersoner ikke i omfang basere sig p(cid:229) de forfatningsm(cid:230)ssige ligestillings- bestemmelser i sager ved de nationale domstole: bestem- melserne er dog nogle principper, som błr ligge til grund for det offentliges indsats p(cid:229) omr(cid:229)det, og som i visse tilf(cid:230)lde kan głres g(cid:230)ldende, hvis den almindelige lovgivning anf(cid:230)gtes som v(cid:230)rende forfatningsstridig. 2. 2. 2. Den almindelige lovgivning Hvad ang(cid:229)r den almindelige lovgivning er der i alle medlemsstaternes retsorden bestemmelser om retten til ligestilling og til ikke at blive udsat for forskelsbehand- ling i mange sammenh(cid:230)nge p(cid:229) arbejdsmarkedet, f. eks. adgang til besk(cid:230)ftigelse og lłn og arbejdsvilk(cid:229)r under ans(cid:230)ttelsen. I mange medlemsstater er reglerne om ligestilling og forbud mod forskelsbehandling formuleret som generelle bestemmelser eller universalbestemmelser, der refererer til »alle faser af besk(cid:230)ftigelse«, »alle arbejdsvilk(cid:229)r« eller »de łvrige vilk(cid:229)r«. I visse tilf(cid:230)lde n(cid:230)vnes specifikke I elementer s(cid:229)som arbejdstid, nogle medlemsstater bliver visse regler eller vedt(cid:230)gter lłn eller forfremmelse. (4) Belgien, Frankrig, Luxembourg og Sverige har som d(cid:230)kker disse ingen forfat- grunde. De ningsm(cid:230)ssige bestemmelser, spanske domstole har fortolket artikel 14, hvori det hedder, at »spaniere er lige for loven uden forskelsbehandling p(cid:229) grund af fłdsel, race, kłn, religion, overbevisning eller andre personlige eller sociale forhold eller omst(cid:230)ndigheder« s(cid:229)ledes, at den omfatter handicap. De italienske domstole har udledt en s(cid:229)dan grund af artikel 3, 4 og 38 i den italienske forfatning. Endelig har de neder- landske domstole fortolket artikel 1 i Nederlandenes forfatning, hvori det hedder, at »alle personer i Nederlandene behandles lige under de samme omst(cid:230)ndigheder. Forskelsbehandling p(cid:229) grund af religion, tro, politisk overbevisning, race eller kłn eller andre forhold er ikke tilladt«, s(cid:229)ledes, at den omfatter handicap. (5) Artikel 14 i den spanske forfatning. (6) De forfatningsm(cid:230)ssige bestemmelser i alle tre lande omfatter en underforst(cid:229)et ret for forskelsbehandling: ikke at blive udsat Spanien (cid:151) artikel 14, Nederlandene (cid:151) artikel 1 og Finland (cid:151) S5(2), som omtalt i pr(cid:230)amblen. til automatisk erkl(cid:230)ret ugyldige, hvis de har en diskrimina- torisk virkning eller resulterer i diskriminatorisk behand- ling. lovgivning (bortset Generelt sagt har en r(cid:230)kke medlemsstater ikke en over- ordnet fra enkeltst(cid:229)ende bestem- melser inden for arbejds- eller strafferet), som tager sigte p(cid:229) at bek(cid:230)mpe forskelsbehandling p(cid:229) grund af race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, alder og seksuel orientering. S(cid:230)rlig lovgivning om forbud mod forskelsbehandling i to medlemsstater d(cid:230)kker ikke alder og seksuel oriente- ring. Lovgivningen i to andre medlemsstater d(cid:230)kker ikke alder og handicap, og lovgivningen i en anden medlems- stat d(cid:230)kker ikke alder. 2. 3. EU-kontekst 2. 3. 1. F(cid:230)llesskabslovgivningen alle andre Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab har l(cid:230)nge gjort en indsats for at sikre lige muligheder og ligestilling for kvinder og m(cid:230)nd. Det har ogs(cid:229) konsekvent udtrykt vilje til at forskelsbehandling former afskaffe gennem forskellige instrumenter (cid:151) f(cid:230)lles erkl(cid:230)ringer, resolutioner, direktiver og handlingsprogrammer (7). I f(cid:230)llesskabspagten af 1989 om arbejdstagernes grundl(cid:230)g- gende arbejdsmarkedsm(cid:230)ssige og sociale rettigheder fremh(cid:230)ves betydningen af at bek(cid:230)mpe alle former for diskrimination for at sikre ligebehandling af alle. for F(cid:230)llesskabet er imidlertid ofte blevet kriteriseret for ikke at g(cid:229) endnu videre og is(cid:230)r for at mangle et s(cid:230)rligt retsgrundlag for foranstaltninger, der omfatter mere ligebehandling af m(cid:230)nd og kvinder p(cid:229) end blot besk(cid:230)ftigelsesomr(cid:229)det. Med henblik p(cid:229) at sikre, at f(cid:230)llesskabslovgivningen ikke ville blive anvendt diskriminatorisk, inden resultatet af regeringskonferencen forel(cid:229), p(cid:229)tog Kommissionen sig i sin meddelelse om racisme, fremmedhad og antisemi- tisme af 13. december 1995 at frems(cid:230)tte forslag om i givet indfłje bestemmelser om forbud mod forskelsbehandling, b(cid:229)de i nye f(cid:230)llesskabsinstrumenter og i forbindelse med (cid:230)ndring og ajourfłring af f(cid:230)lles- skabslovgivningen. fald at (7) Se bilag II vedrłrende relevante dokumenter udarbejdet af Den Europ(cid:230)iske Unions institutioner om forskelsbehandling p(cid:229) grundlag af handicap, race eller etnisk oprindelse, alder og seksuel oriente- ring. 21. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 369/5 Herefter blev der indfłjet generelle bestemmelser om forbud mod forskelsbehandling i en r(cid:230)kke af Kommis- sionens forslag, s(cid:230)rlig i forslaget til (cid:230)ndring af forord- ning (E(cid:216)F) nr. 1612/68 om arbejdskraftens frie bev(cid:230)ge- lighed. hensigtsm(cid:230)ssigt at głre forslagene i henhold til artikel 13 afh(cid:230)ngige af den endelige vedtagelse af charteret. 2. 3. 3. Andre EU-initiativer Endvidere indeholder artikel 1, litra a, i vedt(cid:230)gten for tjenestem(cid:230)nd i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskaber, som (cid:230)ndret i 1998, en grundl(cid:230)ggende bestemmelse om forbud mod forskelsbehandling p(cid:229) grund af race, politisk, filosofisk eller religiłs overbevisning, kłn eller seksuel orientering. P(cid:229) regeringskonferencen i juni 1997 indfłjede stats- og regeringscheferne en ny artikel 13 i Amsterdam-trak- taten, som giver F(cid:230)llesskabet specifikke befłjelser til at tr(cid:230)ffe foranstaltninger til at bek(cid:230)mpe forskelsbehandling p(cid:229) grundlag af kłn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder og seksuel orientering. P(cid:229) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Cardiff i juni 1998 gav stats- og rege- ringscheferne udtryk for, at forventede yderligere forslag om en f(cid:230)lles indsats i forl(cid:230)ngelse af Kommissionens meddelelse om en handlingsplan mod racisme. At Unionen fortsat er besluttet p(cid:229) at bek(cid:230)mpe forskels- behandling blev tydeligt bekr(cid:230)ftet p(cid:229) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Tampere i oktober 1999. 2. 3. 2. Bestemmelser om grundl(cid:230)ggende rettigheder I artikel 6, stk. 2), i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union hedder det, at Unionen respekterer de grundl(cid:230)ggende rettigheder, s(cid:229)ledes som de garanteres ved den europ- (cid:230)iske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder. Artikel 14 i den europ(cid:230)iske konvention omhandler et generelt princip om forbud mod forskelsbehandling. Denne bestemmelse er imidlertid langt mere begr(cid:230)nset end forslagene til gennemfłrelse af EF-traktatens artikel 13. Selv om artikel 14 i konventionen forbyder forskels- behandling, skaber den ikke selvst(cid:230)ndige rettigheder og p(cid:229)l(cid:230)gger kun regeringer forpligtelser. Endvidere henviser artikel 14 kun i store tr(cid:230)k til princippet om forbud mod forskelsbehandling. I mods(cid:230)tning hertil omhandler forslagene til gennemfłrelse af traktatens artikel 13 de retlige rammer, som medlemsstaterne skal udfylde, og fasts(cid:230)tter en umiddelbar klageadgang. P(cid:229) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Kłln i juni 1999 beslut- tede stats- og regeringslederne, at der skulle udarbejdes et charter om Den Europ(cid:230)iske Unions grundl(cid:230)ggende rettigheder. Den Europ(cid:230)iske Unions udarbejdelse af et charter for grundl(cid:230)ggende rettigheder foreg(cid:229)r parallelt med det her omtalte arbejde, men har stor betydning i denne forbindelse. Det vides dog ikke p(cid:229) indev(cid:230)rende tidspunkt, om charteret kommer til at indeholde bestem- ikke som kan anvendes direkte. Det melser, er (cid:151) Den 15. juli 1996 vedtog R(cid:229)det en f(cid:230)lles aktion p(cid:229) grundlag af artikel K. 3 i traktaten om Den Europ- (cid:230)iske Union, om bek(cid:230)mpelse af racisme og frem- medhad (8). Den f(cid:230)lles aktion havde til hovedform(cid:229)l at sikre effektivt retligt samarbejde medlemsstaterne imellem i forbindelse med bek(cid:230)mpelse af racisme og fremmedhad. I den forbindelse blev der i den f(cid:230)lles aktion henvist til, at det er nłdvendigt at hindre, at ophavsm(cid:230)ndene lovovertr(cid:230)delser benytter sig af, at racistiske og fremmedfjendske akti- viteter straffes forskelligt i medlemsstaterne, og at de derfor rejser fra den ene medlemsstat til den anden for at undg(cid:229) retsforfłlgelse. s(cid:229)danne til En vurderingsrapport om gennemfłrelsen af den f(cid:230)lles aktion, som blev udarbejdet i april 1998, viste, at de former for adf(cid:230)rd, som opregnes i den f(cid:230)lles aktion, allerede anses for at v(cid:230)re strafbare handlinger i henhold til medlemsstaternes lovgiv- ning, eller at medlemsstaterne har taget lovgivningen op til fornyet overvejelse for at sikre, at de aktivi- teter, der opregnes i den f(cid:230)lles aktion, kan behandles som lovovertr(cid:230)delser. Det blev dog anfłrt, at der foranstaltinger, kunne i forbindelse med kontakter, for at głre den f(cid:230)lles aktion mere effektiv. R(cid:229)det foretagen en yderligere vurdering af gennemfłrelsen inden udgangen af juni 2000. tr(cid:230)ffes yderligere f. eks. Kommissionen vil overveje, om det er nłdvendigt at tr(cid:230)ffe flere foranstaltninger p(cid:229) dette omr(cid:229)de, og vil i den forbindelse tage hensyn til de nye former for retsinstrumenter, som er indfłrt ved Amsterdam- traktaten, og den rapport om den f(cid:230)lles aktion, der skal foreligge i juni 2000. form(cid:229)l at (cid:151) I juli 1999 blev der vedtaget en meddelelse om ofre i Den Europ(cid:230)iske Union (9). Den for kriminalitet fokuserer hovedsagelig p(cid:229) personer, som er blevet i en anden medlemsstat end ofre for kriminalitet deres egen. Meddelelsen har til lancere en debat om konkrete foranstaltninger til forbedring af den situation, ofre for kriminalitet befinder sig i. foranstaltninger Meddelelsen omfatter vedrłrende og erstatning ofrenes stilling under den strafferetlige procedure. Visse kategorier af ofre, f. eks. ofre af fremmed oprin- delse, er s(cid:230)rligt s(cid:229)rbare, hvilket berettiger til, at der l(cid:230)gges s(cid:230)rlig v(cid:230)gt p(cid:229) at hj(cid:230)lpe netop dem og give dem adgang til disse ydelser. Konklusionerne fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Tampere den 15. og 16. oktober forbedre 1999 understreger, at det er vigtigt at ofrenes beskyttelse og deres adgang til domstolene. forslag til hj(cid:230)lp, forebyggelse, (8) EFT L 185 af 24. 7. 1996, s. 5. (9) KOM(1999) 349, endelig udg. C 369/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 12. 1999 har Kommissionen (cid:151) Inden for rammerne af de uddannelses- og udveks- lingsprogrammer, som indg(cid:229)r i det retlige op poli- samarbejde, dvs. Grotius- og OISIN- tim(cid:230)ssige programmerne, allerede finansieret nogle projekter, som er relevante for fore- byggelse og bek(cid:230)mpelse af racisme og fremmedhad. Projekterne tager sigte p(cid:229) at lette det retlige samar- bejde ved at lovgivning, forbedre kendskabet procedurer og institutioner i medlemsstaterne, at forbedre politiets uddannelse i at behandle etniske minoriteter og at bidrage til at fastl(cid:230)gge en ny ans(cid:230)ttelsespolitik inden for politiet med henblik p(cid:229) at forskellige som afspejler de samfundsgrupper og minoriteter bedre. f(cid:229) politistyrker, til resultaterne af disse projekter Afh(cid:230)ngig af er Kommissionen villig til at stłtte yderligere aktivi- forbedre det retlige teter, som tager sigte p(cid:229) at samarbejde, de h(cid:229)ndh(cid:230)vende myndigheders rolle og forbindelse med uddannelse bek(cid:230)mpelse af racisme og fremmedhad. politiets i 3. H(cid:216)RINGER L(cid:230)nge fłr Amsterdam-traktatens undertegnelse havde forskellige institutioner og interesserede parter (cid:151) bl. a. Europa-Parlamentet og ngo’er (cid:151) efterlyst europ(cid:230)isk lovgivning om bek(cid:230)mpelse af forskelsbehandling. Is(cid:230)r var der under Det Europ(cid:230)iske ¯r mod Racisme i 1997 bred enighed om behovet for lovgivning mod racediskrimination, og Kommissionen bebudede i sit sociale handlingsprogram for 1998-2000 en bred debat om anvendelsen af artikel 13, herunder mulig- heden for et rammeprogram for bek(cid:230)mpelse af alle former for forskelsbehandling. Efter den nye traktats undertegnelse gennemfłrte Kommissionen omfattende hłringer i det civile samfund, bl. a. med arbejdsmarke- dets parter, medlemsstaterne og Europa-Parlamentet, om r(cid:230)kkevidden af s(cid:229)dan lovgivning. Hłringerne fandt sted i forbindelse med en officiel r(cid:230)kke seminarer og konferencer i Oxford, Manchester, Innsbruck, Wien og Berlin og p(cid:229) det andet forum for social- og arbejdsmarkedspolitik i Bruxelles i juni 1998. Mange repr(cid:230)sentanter for de europ(cid:230)iske institutioner, medlemsstaterne, det civile samfund og arbejdsmarke- dets parter drłftede spłrgsm(cid:229)l vedrłrende bek(cid:230)mpelse af alle de former for forskelsbehandling, der er n(cid:230)vnt i traktatens artikel 13. Der blev fłrt yderligere drłftelser med Den Europ(cid:230)iske Platform for Ngo’er p(cid:229) det Sociale Omr(cid:229)de og i forbindelse med dialogen mellem arbejds- markedets parter. Desuden vedtog Europa-Parlamentet to beslutninger i henholdsvis januar og december 1998 med meget klare synspunkter om anvendelsen af artikel 13 i relation til racisme, og Parlamentets udvalg om besk(cid:230)ftigelse og sociale anliggender vedtog i marts 1999 et arbejdsdokument, som udtrykker generel stłtte et tv(cid:230)rg(cid:229)ende bindende instrument vedrłrende til kampen mod forskelsbehandling. Endelig blev repr(cid:230)sen- tanter for medlemsstaternes regeringer konsulteret i den hłjtst(cid:229)ende gruppe for bek(cid:230)mpelse af diskrimination. Under disse hłringer bekr(cid:230)ftede de vigtigste berłrte parter den betydning, de till(cid:230)gger fłlgende fire krav: (cid:151) Kravet om en indsats over en bred front: Man fandt det nłdvendigt at iv(cid:230)rks(cid:230)tte tv(cid:230)rg(cid:229)ende EF-foran- staltninger, hvor der b(cid:229)de tages hensyn til de s(cid:230)rlige kendetegn ved de forskellige grunde til forskelsbehandling men ogs(cid:229) til lighederne mellem dem. (cid:151) Kravet om at tage hensyn til, at ikke alle medlems- stater er n(cid:229)et lige langt p(cid:229) dette felt: Nogle medlems- stater baserer sig udelukkende p(cid:229) forfatningsm(cid:230)ssige bestemmelser for at h(cid:229)ndh(cid:230)ve retten til ikke at blive udsat andre har forskelsbehandling, mens for udviklet meget specifik lovgivning p(cid:229) bestemte omr(cid:229)der. (cid:151) Kravet om at udnytte den aktuelle opbakning og interesse og politiske vilje fuldt ud for om muligt at opn(cid:229) endnu stłrre fremskridt p(cid:229) specifikke omr(cid:229)der. (cid:151) Kravet om at bidrage b(cid:229)de til formuleringen af konk- rete tiltag og til h(cid:230)vdelse af retten til ikke at blive lłsnings- forskelsbehandling. En todelt udsat model baseret p(cid:229) bindende lovgivning ledsaget og underbygget af et handlingsprogram. for 4. KOMMISSIONENS FORSLAGSPAKKE i synspunkter taget hensyn til disse Kommissionen har ved udformningen af sin forslags- pakke fuldt omfang og til de mere detaljerede kommentarer, den har modtaget. Den har ogs(cid:229) trukket p(cid:229) F(cid:230)llesskabets erfaringer med bek(cid:230)mpelse af kłnsdiskrimination. Disse erfaringer viser, at nok er lovgivning om forbud mod forskelsbehandling et afgłrende led i en effektiv strategi for at (cid:230)ndre holdninger og adf(cid:230)rd og udsende klare signaler om, hvad samfundet anser for acceptabelt og uacceptabelt, men lovgivning alene er ikke nok. Den skal understłttes af konkrete foranstaltninger, som giver folk mulighed for at drage ved l(cid:230)re af andres succes og fejltagelser og bygge disse erfaringer ind i deres egen indsats for at bek(cid:230)mpe forskelsbehandling p(cid:229) lokalt plan (cid:151) hvor indsatsen ofte er mest effektiv. 21. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 369/7 til til at befłjelser R(cid:229)det foranstaltninger tr(cid:230)ffe at giver Traktaten hensigtsm(cid:230)ssige bek(cid:230)mpe forskelsbehandling. Erfaringerne i relation til kłnsdiskri- mination viser, at en af de mest effektive m(cid:229)der at bek(cid:230)mpe forskelsbehandling p(cid:229) er ved at fremme lige- behandling og samtidig give medlemsstaterne mulighed for at iv(cid:230)rks(cid:230)tte positiv s(cid:230)rbehandling for at kompen- sere for de uligheder, som de grupper, der altid har v(cid:230)ret udsat for forskelsbehandling, lider under. Kommissionen głr allerede en indsats for at bek(cid:230)mpe diskrimination, s(cid:230)rlig inden for besk(cid:230)ftigelse og p(cid:229) det sociale omr(cid:229)det. Kommissionen har taget hensyn til disse erfaringer ved udarbejdelsen af en r(cid:230)kke forslag til initiativer byggende p(cid:229) en kombination af retsinstru- menter, som tager udgangspunkt i disse bestr(cid:230)belser, samtidig med at det erkendes, at diskrimination r(cid:230)kker langt ud over arbejdsmarkedet og fordrer en integreret fremgangsm(cid:229)de. Tilsammen vil denne pakke bidrage til at bek(cid:230)mpe forskelsbehandling ved bl. a. at fremme lige- behandling. Kommissionens forslag til direktiver p(cid:229)virker ikke prin- cippet om lighed i de nationale forfatninger og s(cid:230)dva- neretten. De tager blot sigte p(cid:229) at supplere og udbygge som skal gennemfłre de nationale lovbestemmelser, princippet om lighed. fłrste foresl(cid:229)r Kommissionen et direktiv om For det bek(cid:230)mpelse af forskelsbehandling p(cid:229) arbejdsmarkedet af alle de i artikel 13 anfłrte grunde med undtagelse af kłn, som er d(cid:230)kket af omfattende EF-lovgivning fra helt tilbage i 1970’erne, og som har et s(cid:230)rskilt rets- grundlag for foranstaltninger p(cid:229) besk(cid:230)ftigelsesomr(cid:229)det (artikel 141 i traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab). Dette forslag vedrłrer det omr(cid:229)de, hvor forskelsbehandling af alle de i traktaten n(cid:230)vnte grunde er mest (cid:229)benbar, og hvor den hyppigt er mest łdel(cid:230)g- gende for den enkeltes chancer for succes i samfundet. For det andet foresl(cid:229)r Kommissionen et direktiv om bek(cid:230)mpelse af forskelsbehandling p(cid:229) grund af race og etnisk oprindelse, som r(cid:230)kker videre end arbejdsmar- kedet. Der er her taget hensyn til F(cid:230)llesskabets erfa- ringer fra Det Europ(cid:230)iske ¯r mod Racisme og is(cid:230)r stede til at den st(cid:230)rke politiske vilje, der er bek(cid:230)mpe s(cid:229) mange aspekter som muligt af racediskri- mination. Kommissionen har ved formuleringen af disse forslag taget hensyn til den hidtidige indsats p(cid:229) besl(cid:230)g- tede omr(cid:229)der, is(cid:230)r erfaringerne fra bek(cid:230)mpelse af kłns- diskrimination, som er omhandlet i direktiv 76/207/E(cid:216)F til (ligebehandling) og de fłlgende direktiver, herunder direktiv 97/80/EF (bevisbyrde). Kommissionen har ogs(cid:229) taget hensyn til internationale retsinstrumenter vedrł- rende forskelsbehandling. Der er vigtigt at understrege, at de to direktivforslags saglige anvendelsesomr(cid:229)der overlapper hinanden, for begge forslag omfatter forskelsbehandling p(cid:229) arbejdsmar- kedet p(cid:229) grund af race eller etnisk oprindelse. Begrun- delsen er den, at selv om forslagene n(cid:230)sten er udformet ens, s(cid:229) er de t(cid:230)nkt som selvst(cid:230)ndig lovgivning, der kan st(cid:229) alene. Vedtages det ene direktiv af R(cid:229)det fłr det andet, vil det sidste forslag blive (cid:230)ndret i overensstem- melse hermed. For det tredje foresl(cid:229)r Kommissionen et handlingspro- lovgivningsforslagene ved at gram, der kompletterer stłtte og supplere medlemsstaternes bestr(cid:230)belser p(cid:229) at bek(cid:230)mpe forskelsbehandling. Det vil omfatte alle de i traktatens artikel 13 anfłrte grunde til diskrimination med undtagelse af kłnsdiskrimination. I betragtning af F(cid:230)llesskabets erfaringer fra tidligere foranstaltinger p(cid:229) dette omr(cid:229)de og den s(cid:230)rlige v(cid:230)gt, der l(cid:230)gges p(cid:229) prin- cippet om ligestilling mellem kvinder og m(cid:230)nd i andre traktatbestemmelser (cid:151) s(cid:230)rlig EF-traktatens artikel 2, 3 og 141 (cid:151) vil kłnsdiskrimination komme til at indg(cid:229) i et nyt program om lighed mellem kłnnene, som Kommis- sionen er ved at udarbejde. I overensstemmelse med de nye bestemmelser i EF-traktatens artikel 2 og 3 sikrer Kommissionen dog, at kłnsperspektivet faktisk inddrages i alle aktioner og aktiviteter i programmet til bek(cid:230)mpelse af diskrimination af alle andre grunde. rent F(cid:230)llesskabet har betydelig erfaring med at stłtte konk- rete foranstaltninger for at bist(cid:229) andre grupper, som ofte uds(cid:230)ttes for forskelsbehandling (cid:151) synlige mindretal, de (cid:230)ldre og mennesker med handicap. Disse erfaringer har i vidt omfang fokuseret p(cid:229) foranstaltninger, der tager sigte p(cid:229) at integrere enkeltpersoner i samfundet frem for at bek(cid:230)mpe den forskelsbehandling, de uds(cid:230)ttes for, ved kilden. Der er dog ogs(cid:229) taget hensyn til disse erfaringer ved udformningen og opbygningen af det foresl(cid:229)ede handlingsprogram og is(cid:230)r ved at l(cid:230)gge v(cid:230)gt p(cid:229) at inddrage de diskriminerede grupper selv i programmets gennemfłrelse. Tilsammen udgłr disse tre forslag et solidt grundlag for en indsats og sikrer et mindstem(cid:229)l af lovf(cid:230)stet ret til for forskelsbehandling, stłttet af ikke at blive udsat konkrete foranstaltninger fremme en effektiv h(cid:229)ndh(cid:230)velse af denne ret i praksis. for at C 369/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 12. 1999 Men de er ikke F(cid:230)llesskabets eneste svar. Det er afgł- rende, at kampen mod forskelsbehandling fłres via alle relevante aktiviteter b(cid:229)de p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan og p(cid:229) natio- nalt plan. F(cid:230)llesskabet har iv(cid:230)rksat en lang r(cid:230)kke foran- staltninger, der tager hensyn hertil. For det fłrste forpligter retningslinjerne for besk(cid:230)fti- gelsen medlemsstaterne til at głre kampen mod forskels- behandling af kvinder til et vigtigt indsatsomr(cid:229)de p(cid:229) arbejdsmarkedet. I henhold til disse retningslinjer skal medlemsstaterne ogs(cid:229) v(cid:230)re s(cid:230)rligt opm(cid:230)rksomme p(cid:229) behovene hos personer med handicap, etniske mindretal og andre grupper og enkeltpersoner, som, bl. a. p(cid:229) grund af stillet p(cid:229) arbejdsmarkedet. forskelsbehandling, kan v(cid:230)re ugunstigt EF-initiativ, gennem det nye For det andet kan disse grupper modtage almindelig stłtte fra strukturfondene. Endvidere vil Den Europ(cid:230)iske Socialfond EQUAL, besk(cid:230)ftige sig med spłrgsm(cid:229)l i forbindelse med udstł- delse, forskelsbehandling og ulighed i det omfang, de er relateret til besk(cid:230)ftigelse. EQUAL fokuserer p(cid:229) tematiske indsatsomr(cid:229)der, som medlemsstaterne og Kommissionen har vedtaget, og som vedrłrer de fire słjler i den europ- ikke fra EF-hand- (cid:230)iske besk(cid:230)ftigelsesstrategi. Der vil lingsprogrammet blive ydet stłtte til foranstaltninger, der kan f(cid:229) stłtte fra EQUAL. For det tredje vil de nye uddannelses- og ungdomspro- grammer fortsat fremme integration af ugunstigt stillede grupper, herunder personer som er udsat for diskrimi- nation af forskellige grunde, som en af deres tv(cid:230)rg(cid:229)ende prioriteter. For det fjerde er Kommissionen som n(cid:230)vnt ved at udar- bejde et nyt f(cid:230)llesskabshandlingsprogram for ligestilling mellem kvinder og m(cid:230)nd, som skal bygge p(cid:229) de v(cid:230)rdi- fulde resultater af det nuv(cid:230)rende f(cid:230)llesskabsprogram, som udlłber den 31. december 2000. Endelig er Kommissionen ogs(cid:229) ved at udarbejde et hand- lingsprogram om bek(cid:230)mpelse af social udstłdelse. Forskelsbehandling kan naturligvis v(cid:230)re en medvirkende (cid:229)rsag til social udstłdelse baseret p(cid:229) artikel 137. Programmet skal fremme et politisk orienteret samar- bejde p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan for at underbygge medlemssta- ternes bestr(cid:230)belser p(cid:229) at forebygge og bek(cid:230)mpe social udstłdelse. Det skal fokusere p(cid:229) foranstaltninger, som fremme integrationen af prim(cid:230)rt i risiko for at blive grupper, som er udstłdt eller udstłdt, medens det program, der indg(cid:229)r i den forelig- gende pakke baseret p(cid:229) artikel 13, fłrst og fremmest tager sigte p(cid:229) at stłtte medlemsstaternes egne foranstalt- ninger til bek(cid:230)mpelse af forskelsbehandling og głre indsatsen mere effektiv. tager sigte p(cid:229) at ikrafttr(cid:230)delse, og som blev fremh(cid:230)vet Herudover har Kommissionen til hensigt at udnytte de nye muligheder, der er opst(cid:229)et som fłlge af Amsterdam- traktatens i konklusionerne fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds ekstraordin(cid:230)re młde i Tampere. Forkastelse af alle former for forskels- behandling, s(cid:230)rlig racisme og fremmedhad, er nemlig en foruds(cid:230)tning for at kunne bevare og udbygge Den Europ(cid:230)iske Union som et omr(cid:229)de, der (cid:151) som n(cid:230)vnt i artikel 2 i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union (cid:151) er kendetegnet ved frihed, sikkerhed og retf(cid:230)rdighed. af gentaget Dette grundl(cid:230)ggende princip (cid:151) som allerede blev behandlet af Kommissionen i dens meddelelse fra juli 1998 (10), formand, Romano Prodi, i hans brev af 23. september 1999 til den finske premierminister, Lipponen, og stłttet af Europa-Parlamentet i dets beslutning af 16. september 1999 (cid:151) blev bekr(cid:230)ftet utvetydigt af stats- og regerings- cheferne, og det skal nu gennemfłres. Kommissionens Endvidere bliver det ogs(cid:229) op til Kommissionen at videre- fłre sin indsats til bek(cid:230)mpelse af forskelsbehandling ved at benytte sig af initiativretten i forbindelse med nye traktaten om Den foranstaltninger under afsnit VI Europ(cid:230)iske Union, hvor der i artikel 29 udtrykkeligt henvises til forebyggelse af racisme og fremmedhad, og afsnit IV i traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab s(cid:230)rlig i forbindelse med asyl og immigration. i 5. (cid:216)KONOMISKE KONSEKVENSER Erfaringerne fra medlemsstaterne viser, at de person- grupper, som hyppigst er udsat for forskelsbehandling, formentlig ogs(cid:229) har de stłrste vanskeligheder med at blive social f(cid:229) adgang til integreret og is(cid:230)r med at fordi de arbejdsmarkedet. De to direktivudkast vil, bek(cid:230)mper forskelsbehandling i mange forskellige situa- tioner, bidrage til łget social integration og is(cid:230)r bedre muligheder for de p(cid:229)g(cid:230)ldende til at finde besk(cid:230)ftigelse og dermed ogs(cid:229) bedre muligheder for at realisere deres potentiale i łkonomisk og social henseende. Samtidig sikrer direktivudkastene, at samfundet og erhvervslivet bliver at udnytte deres menneskelige ressourcer bedst muligt. For at opn(cid:229) dette vil nogle af de virksomheder i medlemsstaterne, som i łjeblikket ikke głr noget for at undg(cid:229) forskelsbehandling, eller i hvert fald kun głr en begr(cid:230)nset indsats, blive p(cid:229)fłrt nogle midlertidige udgifter forbindelse med tilpas- ningen til de nye krav, f. eks. uddannelse af relevant personale. stand til i i Der er redegjort mere detaljeret for dette punkt i rela- tion til de to direktiver i de konsekvensanalyser, der er vedfłjet hvert forslag. (10) KOM(98) 459, endelig udg. af 14. juli 1998. 21. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 369/9 6. N˘RHEDSPRINCIPPET CIPPET: BERETTIGELSE OG MERV˘RDI OG PROPORTIONALITETSPRIN- Med indfłrelsen af den nye artikel 13 i traktaten erkendte stats- og regeringscheferne, at det er nłdven- digt, at F(cid:230)llesskabet s(cid:230)tter ind for at bek(cid:230)mpe forskels- behandling. Ikke desto mindre er kampen mod forskels- behandling ikke et omr(cid:229)de, hvor F(cid:230)llesskabet har enekompetence, og i medfłr af artikel 5 skal F(cid:230)lles- skabet derfor kun handle, hvis og i det omfang m(cid:229)lene for den p(cid:229)t(cid:230)nkte handling ikke i tilstr(cid:230)kkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor, p(cid:229) grund af den p(cid:229)t(cid:230)nkte handlings omfang og virkninger, bedre kan gennemfłres p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan. Denne betingelse opfylder de tre forslag, der er knyttet som bilag til denne meddelelse. N(cid:230)rhedsprincippet retsorden med bestemmelser, i deres forfatning- De fleste medlemsstater opererer som h(cid:230)vder og/eller for forskelsbehandling. retten til R(cid:230)kkevidden af disse bestemmelser og muligheden for at h(cid:229)ndh(cid:230)ve dem (cid:151) og spłrgsm(cid:229)let om klageadgang (cid:151) varierer ganske meget fra medlemsstat til medlemsstat. ikke at blive udsat Form(cid:229)let med de to direktivudkast er at fasts(cid:230)tte et s(cid:230)t principper om ligebehandling, som omfatter vigtige emner, herunder beskyttelse mod chikane, mulighed for positiv s(cid:230)rbehandling, hensigtsm(cid:230)ssige retsmidler skal og midler anvendes i samtlige medlemsstater og giver dermed enkeltpersoner sikker viden om det f(cid:230)lles beskyttelses- niveau, de kan forvente imod forskelsbehandling. F(cid:230)lles normer p(cid:229) EF-plan kan kun opn(cid:229)s gennem en samordnet indsats. til h(cid:229)ndh(cid:230)velse. Disse principper Proportionalitetsprincippet Selv om det er nłdvendigt at vedtage europ(cid:230)isk lovgiv- ning for at opfylde traktatens m(cid:229)l, m(cid:229) denne lovgivning alligevel ikke g(cid:229) videre, end det er nłdvendigt for at n(cid:229) disse m(cid:229)l. Da der stadig er forskel p(cid:229) medlemsstaternes almindelige lovgivning, er det nłdvendigt at definere f(cid:230)lles prin- cipper for at kunne gennemfłre artikel 13. Men i forbindelse med de omfattende hłringer af alle berłrte parter fremh(cid:230)vede b(cid:229)de medlemsstaterne og ngo’erne, hvor vigtigt det er at respektere medlemssta- ternes forskellige traditioner, b(cid:229)de for at muliggłre en fleksibel gennemfłrelse og for at undg(cid:229) at gribe ind i den gode praksis, som allerede findes i nogle medlems- stater. Derfor har forslagene til form(cid:229)l at fasts(cid:230)tte et begr(cid:230)nset antal krav p(cid:229) grundlag af en r(cid:230)kke generelle principper og i hłj grad at overlade det til medlems- staterne at bestemme, hvordan de vil v(cid:230)lge at gennem- fłre dem. P(cid:229) den m(cid:229)de tages der hensyn til de forskellige traditioner og omst(cid:230)ndigheder i medlemsstaterne, og medlemsstaterne forhindres ikke i at g(cid:229) videre. Denne fremgangsm(cid:229)de er heller ikke ny, men er tidligere fulgt i forbindelse med EF-lovgivning om ligestilling mellem m(cid:230)nd og kvinder. Udkastet til R(cid:229)dets afgłrelse om handlingsprogrammet giver mulighed for et multilateralt samarbejde mellem aktłrer i medlemsstaterne med henblik p(cid:229) at effektivi- sere politikker og praksis for at bek(cid:230)mpe forskels- behandling i hele F(cid:230)llesskabet. Et s(cid:229)dant samarbejde kr(cid:230)ver samordning p(cid:229) europ(cid:230)isk plan b(cid:229)de for at sikre effektiviteten og for at undg(cid:229) overlapninger med andre f(cid:230)llesskabsinitiativer. Programmet blev udformet efter en omfattende ex ante-evaluering for at afd(cid:230)kke, hvordan stłtte F(cid:230)llesskabet bedst kunne give medlemsstaternes nuv(cid:230)rende praksis en merv(cid:230)rdi. fra KONKLUSION Kommissionen har arbejdet med denne pakke i en lang resultatet af omfattende hłringer af periode, og den er medlemsstaterne, ngo’er, arbejdsmarkedets parter og Europa- Parlamentet. De berłrte emner er s(cid:230)rlig fłlsomme, for de berłrer samfundets opfattelse af mange forhold direkte. Kommissionen har valgt en rimelig, progressiv og pragmatisk fremgangsm(cid:229)de. Handlingsprogrammet har til form(cid:229)l at skabe bevidsthed omkring forskelsbehandling i almindelighed, som p(cid:229)virker et betydeligt antal mennesker direkte eller indirekte. De to direktiver indeholder et begr(cid:230)nset antal krav, mens det overlades til medlemsstaterne at v(cid:230)lge, hvordan kravene skal gennemfłres. De to forslag til direktiver har til form(cid:229)l at gennemfłre trakta- tens artikel 13. Med det fłrste direktiv skabes der en generel ramme for ligebehandling p(cid:229) besk(cid:230)ftigelsesomr(cid:229)det ved hj(cid:230)lp af et forbud mod forskelsbehandling af de forskellige grunde, som er anfłrt i artikel 13. Det andet direktiv er et svar p(cid:229) de mange henstillinger om ikke blot at bek(cid:230)mpe racisme p(cid:229) besk(cid:230)ftigelsesomr(cid:229)det og indeholder et forbud mod forskels- behandling inden for andre omr(cid:229)der, som falder ind under F(cid:230)llesskabets kompetence. Af disse grunde mener Kommis- sionen, at det er nłdvendigt at głre en indsats nu. Det sker efter en henstilling fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Tampere om at skride til handling og uden at foregribe udarbejdelsen af et europ(cid:230)isk charter om grundl(cid:230)ggende rettigheder. En f(cid:230)llesskabsindsats er et behandling ikke kan accepteres i Den Europ(cid:230)iske Union. tydeligt signal om, at forskels- C 369/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 12. 1999 BILAG I. Erkl(cid:230)ringer og dokumenter fra Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs institutioner og medlemsstaterne om grundl(cid:230)ggende rettigheder og frihedsrettigheder II. Dokumenter fra Den Europ(cid:230)iske Unions institutioner om forskelsbehandling p(cid:229) grund af handicap, race eller etnisk oprindelse, alder og seksuel orientering III. Tabel: De vigtigste af FN’s og Europar(cid:229)dets menneskerettighedsinstrumenter, som EU-medlemsstaterne ikke er med i IV. Tabel: Relevante ILO-konventioner V. Tabel: Forfatningsm(cid:230)ssige bestemmelser om bek(cid:230)mpelse af forskelsbehandling VI. Tabel: Ikke-strafferetlige lovbestemmelser om bek(cid:230)mpelse af forskelsbehandling BILAG I EU-erkl(cid:230)ringer og andre dokumenter fra Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs institutioner og medlemsstaterne om menneskerettigheder og grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder (cid:151) Erkl(cid:230)ring fra topmłdet i Paris (19. og 20 oktober 1972). (cid:151) Dokument om den europ(cid:230)iske identitet (topmłdet i Kłbenhavn, 14. december 1973). (cid:151) F(cid:230)lles erkl(cid:230)ring om grundl(cid:230)ggende rettigheder (Europa-Parlamentet, R(cid:229)det og Kommissionen, 5. april 1977). (cid:151) Erkl(cid:230)ring om demokrati (Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d, Kłbenhavn, 8. april 1978). (cid:151) Den Europ(cid:230)iske F(cid:230)lles Akt (februar 1986). (cid:151) Erkl(cid:230)ring om menneskerettigheder (udenrigsministrene forsamlet inden for rammerne af det europ(cid:230)iske politiske samarbejde og R(cid:229)det, 21. juli 1986). (cid:151) Erkl(cid:230)ring om grundl(cid:230)ggende rettigheder og frihedsrettigheder (Europa-Parlamentet, 12. april 1989). (cid:151) Erkl(cid:230)ring om menneskerettigheder (Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d, Luxembourg, 28. og 29. juni 1991). (cid:151) Erkl(cid:230)ring om menneskerettigheder, demokrati og udvikling (R(cid:229)det og medlemsstaterne forsamlet i R(cid:229)det, 28. november 1991). (cid:151) Traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union (pr(cid:230)ambel, almindelige bestemmelser og s(cid:230)rlige bestemmelser om unions- borgerskabet, udviklingssamarbejde, f(cid:230)lles udenrigs- og sikkerhedspolitik og samarbejde om retlige og indre anlig- gender). (cid:151) Beslutning af 10. februar 1994 om Den Europ(cid:230)iske Unions forfatning (Europa-Parlamentet). (EFT C 61 af 1994, s. 155). (Der er et bilag til denne beslutning: Udkast til Den Europ(cid:230)iske Unions forfatning af 1994, vedtaget af Europa-Parlamentets udvalg om institutionelle spłrgsm(cid:229)l). (cid:151) Beslutning af 6. maj 1994 om kvinders frihedsrettigheder og grundl(cid:230)ggende rettigheder (Europa-Parlamentet). (cid:151) Meddelelse fra Kommissionen om hvorledes overholdelsen af de demokratiske principper og menneskerettighederne indg(cid:229)r i aftalerne mellem F(cid:230)llesskabet og tredjelande (KOM(95) 216 af 23. maj 1995). (cid:151) Meddelelse fra Kommissionen (cid:151) »Den Europ(cid:230)iske Union og de udenrigspolitiske aspekter af menneskerettighederne fra Rom til Maastricht-traktaten og i tiden fremover« (KOM(95) 567 af 22. november 1995). (cid:151) Beretning fra Kommissionen om gennemfłrelsen af foranstaltninger til fremme af menneskerettigheder og demo- kratisering (for (cid:229)ret 1995). KOM(96) 672 endelig udg. 21. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 369/11 (cid:151) Beslutning af 12. december 1996 om menneskerettighederne i verden 1995/1996 og Den Europ(cid:230)iske Unions menneskerettighedspolitik (Europa-Parlamentet). (cid:151) Beslutning om Kommissionens beretning om gennemfłrelsen af foranstaltninger til fremme af menneskerettigheder og demokratisering (for (cid:229)ret 1995) (Europa-Parlamentet) (C4-0095/97). (cid:151) Amsterdam-traktaten (f. eks. artikel 2, 6, 7, 11, 46 og 49 i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union og artikel 12, 13, 17, 136, og 141 i traktaten om Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab). (cid:151) Beslutning af 19. december 1997 om oprettelse af en f(cid:230)lles koordineringsstruktur i Kommissionen med henblik p(cid:229) en f(cid:230)lles koordinering i spłrgsm(cid:229)l vedrłrende menneskerettigheder og demokratisering (Europa-Parlamentet) (A4-0393/97). (cid:151) Konklusioner fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Luxembourg, den 12. -13. december 1997. (cid:151) Beslutning om respekten for menneskerettigheder i Den Europ(cid:230)iske Union (1996) (Europa-Parlamentet) (A4-0034/98). (cid:151) Konklusioner fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Cardiff, den 15. -16. juni 1998. (cid:151) Meddelelse fra Kommissionen til R(cid:229)det og Europa-Parlamentet af 12. marts 1998: Udfordringer i partnerskabet mellem Den Europ(cid:230)iske Union og AVS-staterne: demokratiets og retsstatens principper, menneskerettigheder og god regeringsfłrelse. KOM(98) 146 endelig udg. (cid:151) F(cid:230)lles holdning af 25. maj 1998 fastlagt af R(cid:229)det p(cid:229) grundlag af artikel J. 2 i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union vedrłrende menneskerettigheder, demokratiske principper, retsstatsprincippet og god regeringsfłrelse i Afrika. (cid:151) Erkl(cid:230)ring fra Den Europ(cid:230)iske Union vedtaget den 10. december 1998 i anledning af halvtreds(cid:229)ret for verdens- erkl(cid:230)ringen om menneskerettigheder. (cid:151) R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 975/1999 af 29. april 1999 om kravene til gennemfłrelsen af udviklingssamarbejds- aktioner, der bidrager til de generelle m(cid:229)l om udvikling og bef(cid:230)stelse af demokratiet og af retsstaten samt respekt for menneskerettighederne og de grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder (EFT L 120 af 8. 5. 1999). (cid:151) R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 976/1999 af 29. april 1999 om kravene til gennemfłrelsen af andre f(cid:230)llesskabsaktioner end udviklingssamarbejdsaktioner, der inden for rammerne af F(cid:230)llesskabets samarbejdspolitik bidrager til at opn(cid:229) de generelle m(cid:229)l om udvikling og bef(cid:230)stelse af demokratiet og af retsstaten samt respekt for menneskerettighederne og de gundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder i tredjelande, (EFT L 120 af 8. 5. 1999). (cid:151) Barros Moura-bet(cid:230)nkningen om menneskerettighederne i verden 1997-1998 og EU’s politik p(cid:229) menneskerettigheds- omr(cid:229)det A4-0410/98 (Europa-Parlamentet). (cid:151) Schaffner-bet(cid:230)nkningen om respekten for menneskerettighederne i Den Europ(cid:230)iske Union i 1997 A4-0468/98 (Europa-Parlamentet). (cid:151) Konklusioner fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Kłln (3. og 4. juli 1999) og s(cid:230)rlig afgłrelse om udarbejdelse af et charter om Den Europ(cid:230)iske Unions grundl(cid:230)ggende rettigheder. C 369/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 12. 1999 Dokumenter fra Den Europ(cid:230)iske Unions institutioner om forskelsbehandling p(cid:229) grund af handicap, race eller etnisk oprindelse, alder og seksuel orientering BILAG II PERSONER MED HANDICAP Resolutioner Resolution vedtaget af R(cid:229)det og repr(cid:230)sentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i R(cid:229)det af 21. december 1981 om handicappedes sociale integration (EFT C 347 af 31. 12. 1981) Resolution vedtaget af R(cid:229)det og undervisningsministrene, forsamlet i R(cid:229)det, den 31. maj 1990 vedrłrende integration af handicappede błrn og unge i almindelige uddannelsessystemer (EFT C 162 af 3. 7. 1990). Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 1995 om handicappedes menneskerettigheder (EFT C 17 af 22. 1. 1996). Beslutning om handicappede menneskers rettigheder (A4-0391/96) Beslutning om Kommissionens meddelelse om lige muligheder for handicappede (A4-0044/97). Resolution vedtaget af R(cid:229)det og af repr(cid:230)sentanterne for medlemsstaternes regeringer i R(cid:229)det den 20. december 1996 om lige muligheder for mennesker med handicap (EFT C 12 af 13. 1. 1997). juni 1999 om lige besk(cid:230)ftigelsesmuligheder for mennesker med handicap (EFT C 186 af R(cid:229)dets resolution af 17. 2. 7. 1999). Afgłrelser R(cid:229)dets afgłrelse (88/231/E(cid:216)F) af 18. april 1988 om iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af F(cid:230)llesskabets andet handlingsprogram til fordel for handicappede (Helios) (EFT L 104 af 23. 4. 1988). R(cid:229)dets afgłrelse (93/136/E(cid:216)F) af 25. februar 1993 om fastl(cid:230)ggelse af F(cid:230)llesskabets tredje handlingsprogram til fordel for handicappede (Helios II 1993-1996) (EFT L 234 af 17. 9. 1993). R(cid:229)dets beslutning (93/512/E(cid:216)F) af 21. september 1993 om et f(cid:230)llesskabsinitiativ vedrłrende teknologi for handicappede og (cid:230)ldre (Tide) (1993-1994) (EFT L 240 af 25. 9. 1993). Henstillinger R(cid:229)dets henstilling (86/379/E(cid:216)F) af 24. 12. 8. 1986). Beretninger juli 1986 om besk(cid:230)ftigelsen af handicappede i F(cid:230)llesskabet (EFT L 225 af Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og R(cid:229)det om iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen og resultaterne af Helios-programmet (1988-1991) (SEK/92/1206 endelig udg. ). Beretning fra Kommissionen til R(cid:229)det, Europa-Parlamentet, Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om evalueringen af F(cid:230)llesskabets (1993-1996)) (KOM(98) 0015 endelig udg. ). tredje handlingsprogram til for handicappede (Helios fordel II) Konklusioner R(cid:229)dets konklusioner vedrłrende besk(cid:230)ftigelsen af handicappede i F(cid:230)llesskabet (EFT C 173 af 8. 7. 1989). Meddelelser Meddelelse fra Kommissionen om lige muligheder for handicappede (cid:151) En ny handicapstrategi for Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab (KOM(96) 406 endelig udg. ) RACE ELLER ETNISK OPRINDELSE Resolutioner Resolution vedtaget af R(cid:229)det og repr(cid:230)sentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i R(cid:229)det den 29. maj 1990 om bek(cid:230)mpelse af racisme og fremmedhad (EFT C 157 af 27. 6. 1990). Beslutning om racisme og fremmedhad og antisemitisme (Europa-Parlamentet B4-0261/94). Beslutning om racisme, fremmedhad og antisemitisme (Europa-Parlamentet B4-1239/95). Resolution vedtaget af R(cid:229)det og repr(cid:230)sentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i R(cid:229)det, den 5. oktober 1995 vedrłrende bek(cid:230)mpelse af racisme og fremmedhad i forbindelse med besk(cid:230)ftigelse og sociale anliggender (EFT C 296 af 10. 11. 1995). 21. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 369/13 Resolution vedtaget af R(cid:229)det og repr(cid:230)sentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i R(cid:229)det, den 23. juli 1996 om Det Europ(cid:230)iske ¯r mod Racisme (1997) (EFT C 237 af 15. 8. 1996). Beslutning om racisme, fremmedhad og antisemitisme og om resultaterne af Det Europ(cid:230)iske ¯r mod Racisme (1997) (EFT C 56 af 23. 2. 1998). Erkl(cid:230)ringer F(cid:230)lles erkl(cid:230)ring af 1986 om bek(cid:230)mpelse af racisme og fremmedhad (cid:151) Europa-Parlamentet, R(cid:229)det og repr(cid:230)sentanterne for medlemsstaterne, forsamlet i R(cid:229)det, og Kommissionen (EFT C 158 af 25. 6. 1986) Erkl(cid:230)ring om antisemitisme, racisme og fremmedhad (Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Dublin, 25. og 26. juni 1990). Erkl(cid:230)ring om racisme og fremmedhad (Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Maastricht, 9. og 10. december 1991). Arbejdsmarkedets parters f(cid:230)lles erkl(cid:230)ring om forebyggelse af racediskrimination og fremmedhad og fremme af ligebe- handling p(cid:229) arbejdspladsen (oktober 1995). Erkl(cid:230)ring fremsat af R(cid:229)det og repr(cid:230)sentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i R(cid:229)det den 24. november 1997 om bek(cid:230)mpelse af racisme, fremmedhad og antisemitisme p(cid:229) alle omr(cid:229)der, der vedrłrer de unge (EFT C 368 af 5. 12. 1997). Erkl(cid:230)ring fra R(cid:229)det og repr(cid:230)sentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i R(cid:229)det den 16. december 1997 om respekt for forskellene mellem mennesker og kampen mod racisme og fremmedhad (EFT C 1 af 3. 1. 1998). Forordninger R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1035/97 af 2. fremmedhad (EFT L 151 af 10. 6. 1997). Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds konklusioner juni 1997 om oprettelse af et europ(cid:230)isk observatorium for racisme og Konklusioner fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d p(cid:229) Korfu, 24. -25. juni 1994, om racisme og fremmedhad. Konklusioner fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Essen, 9. -10. december 1994, om racisme og fremmedhad. Konklusioner fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Cannes, 25. -26. juni 1995, om racisme og fremmedhad. Konklusioner fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Madrid, 15. -16. december 1995, om racisme og fremmedhad. Konklusioner fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Firenze, 21. -22. juni 1996, om racisme og fremmedhad. Konklusioner fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Dublin, 13. -14. december 1996, om racisme og fremmedhad. Meddelelser Beslutning om Kommissionens meddelelse om racisme, fremmedhad og antisemitisme og forslag til R(cid:229)dets afgłrelse om udpegning af 1997 som Det Europ(cid:230)iske ¯r mod Racisme (KOM(95) 653 endelig udg. ). Beslutning om meddelelse fra Kommissionen »Handlingsplan mod racisme« (KOM(98) 183 endelig udg. ). Andet F(cid:230)lles aktion af 15. juli 1996 vedtaget af R(cid:229)det p(cid:229) grundlag af artikel K. 3 i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union, om bek(cid:230)mpelse af racisme og fremmedhad (EFT L 185 af 24. 7. 1996). Rapporter fra Den R(cid:229)dgivende Kommission for bek(cid:230)mpelse af racisme og fremmedhad (Kahn-kommissionen), udar- bejdet til Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Essen, Cannes, Madrid og Firenze. C 369/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 12. 1999 ALDER Henstillinger R(cid:229)dets henstilling af 10. december 1982 om principperne for F(cid:230)llesskabets politik vedrłrende pensionsalder (EFT L 357 af 18. 12. 1982). Rapporter Rapport fra Kommissionen til R(cid:229)det om gennemfłrelsen af R(cid:229)dets henstilling af 10. december 1982 om principperne for F(cid:230)llesskabets politik vedrłrende pensionsalder (KOM(86) 365 endelig udg. ). Beretning fra Kommissionen om anvendelsen i medlemsstaterne af R(cid:229)dets henstilling 82/857/E(cid:216)F af 10. december 1982 om principperne for F(cid:230)llesskabets politik vedrłrende pensionsalder (SEK/92/2288 endelig udg. ). SEKSUEL ORIENTERING Beslutninger Beslutning om diskriminering p(cid:229) arbejdspladsen p(cid:229) grund af seksuelle tilbłjeligheder (EFT C 104 af 16. 4. 1984). Beslutning om diskriminering af transseksuelle (EFT C 256 af 9. 10. 1989). Beslutning om ligeberettigelse for błsser og lesbiske i EF (EFT C 61 af 28. 2. 1994). Erkl(cid:230)ringer R(cid:229)dets erkl(cid:230)ring af 19. december 1991 om iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af Kommissionens henstilling om beskyttelse af kvinders og m(cid:230)nds v(cid:230)rdighed p(cid:229) arbejdspladsen, herunder en adf(cid:230)rdskodeks med henblik p(cid:229) bek(cid:230)mpelse af seksuel chikane (EFT C 27 af 4. 2. 1992). 21. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 369/15 BILAG III De vigtigste af FN’s og Europar(cid:229)dets menneskerettighedsinstrumenter, som EU-medlemsstaterne ikke er med i (»Leading by Example: A Human Rights Agenda for the European Union for the Year 2000« (11)) A B DK FIN F D EL IRL I L NL P E S UK FN 1 2 3 4 5 6 7 8 EF 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (11) Et projekt under Det Europ(cid:230)iske Universitetsinstitut finansieret af Europa-Kommissionen, i anledning af 50-(cid:229)rsdagen for Verdens- erkl(cid:230)ringen om Menneskerettigheder (cid:151) oktober 1998. FN 1 2 3 4 5 6 7 8 EF 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 C 369/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 12. 1999 De Forenede Nationer 1. International konvention af 16. december 1966 om łkonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. 2. International kovention af 16. december 1966 om borgerlige og politiske rettigheder med tilhłrende valgfri protokol. 3. Konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder. 4. FN-konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder. 5. Konvention af 10. december 1984 mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedv(cid:230)rdigende behandling eller straf. 6. International konvention af 21. december 1965 om afskaffelse af alle former for racediskrimination. 7. Valgfri protokol til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder. 8. Anden valgfri protokol af 15. december 1989 til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, der sigter mod afskaffelse af dłdsstraf. Europar(cid:229)det 9. Protokol nr. 2 til Europar(cid:229)dets konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder, ved hvilken menneskerettighedsdomstolen till(cid:230)gges kompetence til at fremkomme med r(cid:229)dgivende udtalelser, samt af protokol nr. 3 til samme konvention, ved hvilken konventionens artikel 29, 30 og 34 (cid:230)ndres. 10. Till(cid:230)gsprotokol til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder (bl. a. om retten til uforstyrret nydelse af sin ejendom, retten til uddannelse, retten til ytringsfrihed og fri meningstilkendegivelse og anvendelsen af konventionen p(cid:229) medlemsstaternes omr(cid:229)de). 11. Protokol nr. 4 til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder, ved hvilken der sikres visse rettigheder og frihedsrettigheder ud over de i konventionen og i protokol nr. 1 til denne indeholdte bestemmelser. 12. Protokol nr. 6 til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder vedrłrende afskaffelsen af dłdsstraf. 13. Protokol nr. 7 til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder om tilfłjelse af visse yderligere rettigheder. 14. Protokol nr. 9 til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder vedrłrende Den Europ(cid:230)iske Menneskerettighedsdomstols jurisdiktion. 15. Protokol nr. 10 til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder vedrłrende (cid:230)ndring af konventionens artikel 32 med henblik p(cid:229) neds(cid:230)ttelse af det deri anfłrte flertal p(cid:229) to tredjedele. 16. Protokol nr. 11 af 11. maj 1994 til den europ(cid:230)iske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder vedrłrende omstrukturering af konventionens kontrolsystem. 17. Europ(cid:230)isk overenskomst af 6. maj 1969 om personer, der deltager i procesfłrelse ved Den Europ(cid:230)iske Kommission og Domstol for Menneskerettigheder. 18. Europ(cid:230)isk overenskomst om personer, der deltager i procesfłrelse ved Den Europ(cid:230)iske Kommission og Domstol for Menneskerettigheder (vedrłrende visse immuniteter og faciliteter for personer, der deltager i procesfłrelse ved Den Europ(cid:230)iske Kommission og Domstol for Menneskerettigheder i relation til protokol nr. 11). 19. Europar(cid:229)dskonvention af 26. marts 1987 til forebyggelse af tortur og umenneskelig eller van(cid:230)rende behandling eller straf. 20. Protokol nr. 1 til konventionen til forebyggelse af tortur og umenneskelig eller van(cid:230)rende behandling eller straf (vedrłrende konventionenes tiltr(cid:230)delse af lande, der ikke er medlemmer af Europar(cid:229)det). 21. Protokol nr. 2 til konventionen til forebyggelse af tortur og umenneskelig eller van(cid:230)rende behandling eller straf (vedrłrende fornyelse af medlemskab af Den Europ(cid:230)iske KomitØ til Forebyggelse af Tortur). 22. Den europ(cid:230)iske socialpagt af 18. oktober 1961. 23. Till(cid:230)gsprotokol af 5. maj 1988 til den europ(cid:230)iske socialpagt. 24. Protokol om (cid:230)ndring af den europ(cid:230)iske socialpagt (vedrłrende foranstaltninger med henblik p(cid:229) at forbedre tilsynsordningen). 25. Till(cid:230)gsprotokol til den europ(cid:230)iske socialpagt vedrłrende et system for kollektive klager. 26. Den europ(cid:230)iske socialpagt (revideret). 27. Europ(cid:230)isk pagt om regionale sprog og mindretalssprog. 28. Europar(cid:229)dets rammekonvention af 1. februar 1995 om beskyttelse af nationale mindretal. 21. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 369/17 BILAG IV Relevante ILO-konventioner A B DK FIN F D EL IRL I L NL P ILO 111 142 159 (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) E (cid:215) (cid:215) (cid:215) S UK (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) ILO-KONVENTIONER (cid:151) ILO-konvention nr. 111 om forskelsbehandling med hensyn til besk(cid:230)ftigelse og erhverv, 1958. (cid:151) ILO-konvention nr. 142 om erhvervsvejledning og erhvervsuddannelse 1975. (cid:151) ILO-konvention nr. 159 om erhvervsm(cid:230)ssig revalidering og besk(cid:230)ftigelse af handicappede, 1985. Forfatningsm(cid:230)ssige bestemmelser om bek(cid:230)mpelse af forskelsbehandling p(cid:229) grund af race eller etnisk oprin- delse, religion eller tro, handicap (12), alder eller seksuel orientering BILAG V Medlemsstat Forfatningsm(cid:230)ssig bestemmelse Grunde til forskelsbehandling Juridisk gennemtvingelig ret Belgien Artikel 10, 11 og 191 i forfatningen Generelt ligestillingsprincip Fuld virkning (13) Danmark § 70 i grundloven Race eller etnisk oprindelse og religion eller tro Fuld virkning Tyskland § 3 i forfatningen Race eller etnisk oprindelse, religion eller tro og handicap Fuld virkning Gr(cid:230)kenland Artikel 4, stk. 1 og artikel 5, stk. 1 og 2, forfat- ningen i Race eller etnisk oprindelse og religion eller tro Fuld virkning Spanien Artikel 14 i forfatningen Race eller etnisk oprindelse og religion eller tro (14) Fuld virkning Frankrig Artikel 2 i forfatningen Race eller etnisk oprindelse og religion eller tro Fuld virkning Irland Italien Artikel 40 i forfatningen Generelt ligestillingsprincip Fuld virkning Artikel 3 i forfatningen Race eller etnisk oprindelse og religion eller tro (15) Fuld virkning Luxembourg Artikel 11 i forfatningen Generelt ligestillingsprincip Begr(cid:230)nset virkning (16) C 369/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 12. 1999 Medlemsstat Forfatningsm(cid:230)ssig bestemmelse Grunde til forskelsbehandling Juridisk gennemtvingelig ret Nederlandene Artikel 1 i forfatningen Race eller etnisk oprindelse og religion eller tro (17) Fuld virkning (cid:216)strig § 7, stk. 1, i forfatningen Race eller etnisk oprindelse, religion eller tro og handicap Begr(cid:230)nset virkning Portugal Artikel 13 i forfatningen Race eller etnisk oprindelse og religion eller tro Fuld virkning Finland § 5 i forfatningen Race eller etnisk oprindelse, tro, handicap religion eller og alder (18) Begr(cid:230)nset virkning Sverige Kapitel 2, § 1, stk. 6, § 15 og § 20, stk. 6, i forfat- ningen Race eller etnisk oprindelse og religion eller tro Begr(cid:230)nset virkning Det Forenede Kongerige ingen Har forfatning nedskrevet (12) De fleste medlemsstater opererer med generelle forfatningsm(cid:230)ssige bestemmelser om integrering af personer med handicap, men disse er ikke n(cid:230)vnt i tabellen. (13) Fuld virkning vil sige, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende bestemmelse er retligt bindende og affłder juridisk krav p(cid:229) oprejsning. (14) Den p(cid:229)g(cid:230)ldende artikel er formuleret meget bredt, og det kan derfor h(cid:230)vdes, at den ogs(cid:229) d(cid:230)kker forskelsbehandling p(cid:229) grund af handicap, alder og seksuel orientering. (15) Se fodnote 8. (16) Begr(cid:230)nset virkning vil sige, at der af den p(cid:229)g(cid:230)ldende forfatningsm(cid:230)ssige bestemmelse kan afledes generelle principper. (17) Se fodnote 8. (18) Forskelsbehandling p(cid:229) grund af seksuel orientering er indirekte omfattet. Ikke-strafferetlige lovbestemmelser om bek(cid:230)mpelse af forskelsbehandling p(cid:229) grund af race eller etnisk oprin- delse, religion eller tro, handicap (19), alder og seksuel orientering BILAG VI Medlemsstat Love eller kollektive overenskomster Grund til forskelsbehandling Anvendelsesomr(cid:229)de Belgien Danmark Tyskland Kollektiv overenskomst af 6. december 1983 om ans(cid:230)ttelse og udv(cid:230)lgelse af arbejdstagere Race eller etnisk oprindelse, religion eller tro samt alder Besk(cid:230)ftigelse Lov 459 af 12. juni 1996 om forbud mod forskelsbehandling p(cid:229) arbejdsmarkedet m. v. Race eller etnisk oprindelse, religion samt seksuel orientering eller tro Besk(cid:230)ftigelse Regler for offentligt ansatte og bedriftsforfatningsloven (BetrVG) Race eller etnisk oprindelse, religion eller tro Besk(cid:230)ftigelse Gr(cid:230)kenland Ingen lov om forbud mod forskelsbehandling (cid:151) (cid:151) Spanien Arbejdstagervedt(cid:230)gten tuto de los Trabajadores«) (20) (»Esta- Race eller etnisk oprindelse, religion eller tro samt alder Besk(cid:230)ftigelse 21. 12. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 369/19 Medlemsstat Love eller kollektive overenskomster Grund til forskelsbehandling Anvendelsesomr(cid:229)de Frankrig Arbejdsmarkedsloven Race eller etnisk oprindelse, tro, handicap religion eller og seksuel orientering Besk(cid:230)ftigelse Irland (21) Italien Lov om ligestilling p(cid:229) arbejds- markedet, 1998 Race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder og seksuel orientering Besk(cid:230)ftigelse Lov nr. 300 af 20. maj 1970 (arbejdstageres stilling) og lov nr. 40 af 6. marts 1998 Race eller etnisk oprindelse og religion eller tro Besk(cid:230)ftigelse (arbejdstageres stilling) og levering af varer og tjenesteydelser (lov nr. 40) Luxembourg (cid:151) (cid:151) (cid:151) Nederlandene (22) (cid:216)strig Portugal Lov om ligebehandling (1994) Race eller etnisk oprindelse, samt tro religion seksuel orientering eller uddannelses- Besk(cid:230)ftigelse, eller og erhvervsvejledning levering af varer og tjeneste- ydelser Lov om indfłrelse af ningsloven fahrensgesetze) forvalt- (Verwaltungsver- Race eller etnisk oprindelse og religion eller tro Levering af offentlige servicey- delser og adgang til offentlige steder Ingen lov om forbud mod forskelsbehandling (cid:151) (cid:151) Finland Lov om arbejdskontrakter Sverige Det Forenede Kongerige Lov om beskyttelse af arbejds- lov om forbud tagere (1982), mod p(cid:229) forskelsbehandling af grund etnisk oprindelse (1999), lov om forbud mod forskelsbehandling af personer lov om med handicap (1999), forbud mod forskelsbehandling p(cid:229) grund af seksuel orientering (1999) Lov af 1976 om raceforhold og lov af 1995 om forbud mod forskelsbehandling p(cid:229) grund af handicap Race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, alder og seksuel orientering Besk(cid:230)ftigelse Race eller etnisk oprindelse, tro, handicap religion eller og seksuel orientering Besk(cid:230)ftigelse Race eller etnisk oprindelse, religion samt handicap eller tro almen og Besk(cid:230)ftigelse, erhvervsfaglig uddannelse, levering af varer, faciliteter og samt admini- tjenesteydelser stration af afh(cid:230)ndelse ejendom og (19) Kun lovgivning, som direkte forbyder forskelsbehandling af handicappede, er n(cid:230)vnt i tabellen. Hvad ang(cid:229)r handicappedes integration opererer flere medlemsstater med obligatoriske besk(cid:230)ftigelses- eller kvoteordninger (Tyskland, Gr(cid:230)kenland, Spanien, Italien, Luxem- bourg, Nederlandene og (cid:216)strig), medens andre opererer med tilskud til arbejdsgivere. (20) ˘ndret tekst godkendt ved kongeligt lovdekret nr. 1/1995 af 25. marts 1995. (21) Lovgivning om forbud mod forskelsbehandling af samme grunde som lov om ligestilling p(cid:229) arbejdsmarkedet, men inden for uddannelse, levering af varer og tjenesteydelser, afh(cid:230)ndelse af fast ejendom samt logi (ligestillingslov) blev forelagt for det irske parlament den 15. april 1999. (22) Et forslag til lov om forbud mod forskelsbehandling p(cid:229) grund af alder og handicap er under forberedelse


title: Id-Deċiżjoni tal-Kummissjon tal-21 ta' Diċembru 1999 li tistabbilixxi kondizzjonijiet speċjali li jirregolaw importazzjoni ta' prodotti tal-ħut fiċ-Ċina u d-Deċiżjoni revokanti 97/368//KE (innotifikata bid-dokument nru C (1999)Test b’rilevanza għaż-ŻEE

eurovoc_concepts:
China
aquaculture
fishery product
health certificate
import
originating product

text: 03/Vol. 28 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 205 32000D0086 L 26/26 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 2. 2. 2000 ID-DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJON tal-21 ta' Diċembru 1999 li tistabbilixxi kondizzjonijiet speċjali li jirregolaw importazzjoni ta' prodotti tal-ħut fiċ-Ċina u d- Deċiżjoni revokanti 97/368//KE (innotifikata bid-dokument nru C (1999) (Test b’rilevanza għaż-ŻEE) (200/86/KE) IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, Wara li kkunsidrat it-Trattat li jwaqqaf il-Komunita Ewropea, Wara li kkunsidra d-Direttiva tal-Kunsill 91/493/KEE tat-22 ta' Lulju 1991 li tistipula l-kundizjonijiet tas-saħħa għall-produz- zjoni u it-tpoġġiha fuq is-suq ta' prodotti tal-ħut (1), kif l-aħħar emendata mid-Direttiva tal-Kunsill 97/79/KE (2) u partikular- ment Artikolu 11 tagħha, (7) (8) Billi: (1) (2) (3) (4) (5) (6) tal-Kummisjoni għamel żjara ta’ Grupp ta’ esperti ispezzjoni li bihom il-prodotti tal-ħut huma prodotti, merfugħa u mibgħuta lill-Komunitá; fiċ-Ċina biex jivverifika l-kondizzjonijiet Id-dispożizzjonijiet tal-leġiżlazzjoni taċ-Ċina fuq l-ispez- zjoni u s-sorveljanza tas-saħħa ta' prodotti tal-ħut jistgħu jkunu kunsidrati ekwivalenti għal dawk preskritti fid- Direttiva 91/493/KEE; l-“Amministrazzjoni fiċ-Ċina tad-Dħul/Ħruġ u l-Kwarantina (AIIDĦK)” hi kapaċi tivverifika effiċjentement seħħ; tal-Istat għall-Ispezzjoni li fis- l-applikazzjoni tal-liġijiet il-proċedura għall-kisba taċ-ċertifikat tas-saħħa riferut fl- tad-Direttiva 911/493/KE trid ukoll Artikolu 11(4)(a) il-ħtiġijiet tkopri d-definizzjoni fihom hu jrid jkun minimi abbozzat u l-kariga tal-persuna bil-jedd biex tifirmaha; taċ-ċertifikat mudell, rigward il-lingwa(i) li skond l-Artikolu 11(4)(b) tad-Direttiva 91/493/KEE, marka għandha tkun imwaħħla mal-paketti tal-prodotti jagħtu l-isem tal-pajjiż terz u in-numru tal- tal-ħut li approvazzjoni/reġistrazzjoni vapuri fabbrika, maħżen għat-tkessiħ jew vapur tal-friża ta’ oriġini; tal-istabiliment, għall-Artikolu 11(4)(c) reġistrati tad-Direttiva in segwitu lista ta' stabilimenti approvati, vapuri tal- 91/493/KEE, jew mħażen għat-tkessiħ trid issir, u lista ta' fabbrika, vapuri hemm fid-Direttiva friża 92/48/KEE (3) trid ukoll issir. Dawn il-listi, jridu jsiru fuq il-bażi tal-komunikazzjoni minn AIIDĦK għall-Kummis- joni. Huwa għalekk għall-AIIDĦK biex taċċerta konfor- mità mad-dispożizzjonijiet stipulati għal dak l-iskop fl- Artikolu 11(4) tad-Direttiva 91/493/KEE; kif l-AIIDĦK iprovdiet assikurazzjoni uffiċjali rigward il- konformità mar-regoli preskritti fil-Kapitolu V tal-Anness għad-Direttiva 91/493/KEE, u rigward it-twettieq tal- ħtiġijiet ekwivalenti għal dawk stipulati f'dik id-Direttiva għall-approvazzjoni tal-istabilimenti, vapuri fabbrika, mħażen għat-tkessiħ jew vapuri friża ta’ oriġini; jew reġistrazzjoni wara ir-riżultati taż-żjara ta' spezzjoni huwa neċessarju li tiġi revokata id-Deċiżjoni tal-Kummisjoni 97/368/KE tal- 11 ta' Ġunju 1997 li tikkonċerna il-miżuri ta' protez- zjoni rigward ċerti prodotti joriġinaw fiċ- Ċina (4), kif l-aħħar emendata mid-Deċiżjoni tal-Kummis- joni 98/321/KE (5); tal-ħut li (9) il-miżuri provduti f'din id-Deċiżjoni huma bi qbil ma' l- opinjoni tal-Kumitat Veterinarju Permanenti, ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI: Artikolu 1 L-“Amministrazzjoni tal-Istat għall-Ispezzjoni tad-Dħul/Ħruġ u Kwarantina (AIIDĦK)” għandha tkun l-aworità kompetenti fiċ- Ċina għall-verifika u iċ-ċertifikar tal-konformità tal-prodotti tal- ħut u tal-akwakultura mal-ħtiġijiet tad-Direttiva 91/493/KEE. Artikolu 2 Prodotti tal-ħut u l-akwakultura li joriġinaw fiċ-Ċina jridu jkunu konformi mal-kondizzjonijiet li ġejjin: 1. kull kunsinna għandu jkollha magħha ċertifikat tas-saħħa oriġinali enumerat, kompletat kif suppost, iffirmat, bid-data folja waħda skond il-mudell u li fl-Anness A jinkludi m'hawnhekk; 2. jridu jiġu minn stabilimenti approvati, vapuri il-prodotti fabbrika, mħażen għat-tkessiħ jew vapuri friża irreġistrati elenkati fl-Anness B hawnhekk; 3. minbarra fil-każ ta' prodotti tal-ħut iffriżati bil-massa u intiżi għall-manufattura ta' ikel priservat, il-pakketti kollha jridu jkollhom il-kelma “Ċina” u in-numru tal-approvazzjoni/ reġistrazzjoni tal-istabiliment, vapur fabbrika jew vapur friża ta’ oriġini b'ittri li ma' jitħassrux. (1) ĠU L 268, tal-24. 9. 1991, p. 15. (2) ĠU L 24, tat-30. 1. 1998, p. 31. (3) ĠU L 187, tas-7. 7. 1992, p. 41. (4) ĠU L 156, tat-13. 6. 1997,p. 57. (5) ĠU L 140, tat-12. 5. 1998,p. 17. 206 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 28 Artikolu 3 Iċ-ċertifikati kif riferuti fl-Artikolu 2(1) jridu jkunu miktuba f'mill-inqas lingwa uffiċjali waħda tal- 1. Istati Membri fejn l-iċċekkjar huwa mwettaq. Iċ-ċertifikati jridu jkollhom l-isem, kariga u l-firma tar-rappreżentant tal-AIIDĦK u t-timbru uffiċjali 2. ta' dawn kollha b'kulur differenti minn dak ta’ ċertifikar ieħor. Id-Deċiżjoni 97/368/EC hija revokata. Artikolu 4 Artikolu 5 Dan id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri. Magħmula fi Brussel, il-21 ta' Diċembru 1999. Għall-Kummissjoni David BYRNE Membru tal-Kummissjoni 03/Vol. 28 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 207 ANNESS A 208 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 28 03/Vol. 28 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 209 ANEXO B — BILAG B — ANHANG B — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Β — ANNEX B — ANNEXE B — ALLEGATO B — BIJLAGE B — ANEXO B — LIITE B — BILAGA B LISTA DE ESTABLECIMIENTOS Y BUQUES AUTORIZADOS O REGISTRADOS — LISTE OVER AUTORISE- REDE/REGISTREREDE VIRKSOMHEDER/FARTØJER — VERZEICHNIS DER ZUGELASSENEN BETRIEBE/ FISCHEREIFAHRZEUGE — ΚΑΤΑΛΟΓΟΣ ΤΩΝ ΕΓΚΕΚΡΙΜΕΝΩΝ/ΚΑΤΑΧΩΡΗΜΕΝΩΝ ΕΓΚΑΤΑΣΤΑΣΕΩΝ/ΠΛΟΙΩΝ — LIST OF APPROVED/REGISTERED ESTABLISHMENTS/VESSELS — LISTE DES ÉTABLISSEMENTS/ NAVIRES AGRÉÉS/ENREGISTRÉS — ELENCO DEGLI STABILIMENTI E DELLE NAVI RICONOSCIUTI O REGISTRATI — LIJST VAN ERKENDE/GEREGISTREERDE INRICHTINGEN/VAARTUIGEN — LISTA DOS ESTABELECIMENTOS/NAVIOS APROVADOS/REGISTADOS — LUETTELO HYVÄKSYTYISTÄ/REKISTERÖI- GODKÄNDA/REGISTRERADE DYISTÄ LAITOKSISTA/ALUKSISTA — FÖRTECKNING ÖVER ANLÄGGNINGAR/FARTYG 1 = No de aprobación — Autorisationsnummer — Zulassungsnummer — Αριθ. έγκρισης — Approval number — Numéro d'agrément — N. di riconoscimento — Erkenningsnummer/Registratienummer — Número de aprovaçao — Hyväksymisnumero — Godkännandenummer 2 = Nombre — Navn — Name — Όνοµα — Name — Nom — Denominazione — Naam — None — Varaston nimi — Namn 3 = Ciudad/Región — By/Region — Stadt/Region — Πόλη/Περιοχή — City/Region — Ville/Région — Città/Regione — Stad/Regio — Citade/Região — Kaupunki/Alue — Ort/Region 4 = Categoría — Kategori — Kategorie — Κατηγορία — Category — Catégorie — Categoria — Categorie — Categoria — Ryhmä — Kategori PP: Empresa de transformación — Virksomhed — Verarbeitungsbetrieb — Εγκατάσταση — Processing Plant — Établis- sement — Stabilimento di trasformazione — Inrichting — Estabelecimento — Jalostamo — Anläggning/Bered- ningsanläggning FV: Buque factoría — Fabriksfartøj — Fabrikschiff — Πλοίο-εργοστάσιο — Factory vessel — Navire-usine — Nave offi- cina — Fabrieksschip — Navio-fábrica — Tehdasalus — Fabriksfartyg ZV: Buque congelador — Fryseskib — Gefrierschiff — Πλοίο-ψυγείο — Freezer Vessel — Bateaucongélateur — Nave congelatrice — Vriesschip — Navio congelador — Pakastusalus — Frysfartyg (1) (2) (3) 1200/02019 Tianjin Oriental Fishery Ltd ECONOMIC & TECHNOLOGICAL DEV. AREA TIANJIN 1200/02028 Tianjin Smart Gulf Foodstuffs Co. , Ltd JINNAN DISTRICT TIANJIN 1200/20001 CNFC 9305 1200/20002 CNFC 9306 1200/20003 CNFC 9307 1200/20004 CNFC 9308 1200/20005 Yuanyu 1 1200/20006 Yuanyu 15 1200/20007 Yuanyu 627 1200/20008 Yuanyu 629 1200/20009 CNFC 9511 XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING (4) PP PP ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV 210 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 28 (1) (2) (3) 1200/20010 CNFC 9514 1200/20011 Zhongshui 9201 1200/20012 Zhongshui 9202 1200/20013 Puyu 6009 1200/20014 Jiuyuan 811 1200/20015 Puyu 6001 1200/20016 Puyu 6015 1200/20017 CNFC 9501 1200/20018 CNFC 9503 1200/20019 Minyu 701 1200/20020 Minfei 1 1200/20021 Minfei 3 1200/20022 Zhijiang 3 1200/20023 Zhijinag 5 1200/20024 Zhijinag 1 1200/20025 Sulianyu 601 1200/20026 Suyu 605 1200/20027 Suyu 613 1200/20028 Yuanyu 2 1200/20029 Yuanyu 19 1200/20030 Yuanyu 17 1200/20031 Yuanyu 628 1200/20032 Yuanyu 630 XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING (4) ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV 03/Vol. 28 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 211 (1) (2) (3) 1200/20033 CNFC 9510 1200/20034 CNFC 9512 1200/20035 CNFC 9515 1200/20036 Puyu 6010 1200/20037 Jiuyuan 812 1200/20038 Puyu 6002 1200/20039 Puyu 6016 1200/20040 CNFC 9502 1200/20041 CNFC 9504 1200/20042 Minyu 702 1200/20043 Minfei 2 1200/20044 Minfei 4 1200/20045 Zhijiang 4 1200/20046 Zhijiang 6 1200/20047 Zhijiang 2 1200/20048 Sulianyu 602 1200/20049 Suyu 606 1200/20050 Suyu 614 1200/20051 CNFC 9509 XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING 1300/02211 Tangshan Jiamei Aquaic Products & Foodstuffs Co. , Ltd 2100/01001 Dalian Shengnuo Foodstuffs Co. , Ltd LUBEI DISTRICT TANGSHAN JINZHOU DISTRICT DALIAN 2100/02001 Liaoning Dalian Ocean Fishery Group Co. , Freezing & Processing Plant GANJINGZI DISTRICT DALIAN 2100/02004 Liaoning Foodstuffs Imp. , & Exp. , Co. , Cold Storing Plant GANJINGZI DISTRICT DALIAN (4) ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV PP PP PP PP 212 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 28 (1) (2) (3) 2100/02019 Dalian Changfeng Foodstuffs Co. , Ltd 2100/02026 Dalian Rifu Foodstuffs Co. , Ltd Frozen Factory 2100/02027 Dalian Yunsheng Foodstuffs Co. , Ltd 2100/02060 Dalian Zhongwei Fishery Products Co. , Ltd 2100/02091 Dalian Zhangzidao Fishery Group Yongxiang Aquatic Product Co. 2100/02116 Dalian Zhonling Marine Food Company Ltd 2100/02120 Dalian Jianghai Food Co. , Ltd 2100/02128 Dalian Sea Dragon Seafood Foodstuffs Co. , Ltd 2100/02141 Dalian Tongyuan Foodstuffs Co. , Ltd 2100/02149 Dalian Jinzhou Yulong Food Frozen Factory 2100/02152 Dalian Jinzhou Dashan Seafoods Processing Factory 2100/02158 Dalian Rifeng Aquatic Products Co. , Ltd 2100/02172 Zhuanghe Heidao Town Er Dao Gou Frozen Factory 2100/02173 Dalian Hualian Food Co. , Ltd 2100/02175 Dalian Hongye Sea Products Co. , Ltd PULANDIAN CITY LIAONING PROVINCE PULANDIAN DALIAN PULANDIAN CITY LIAONING PROVINCE DALIAN LIAONING CHANGHAI COUNTRY DALIAN JINZHOU DISTRICT DALIAN JINZHOU DISTRICT DALIAN JINZHOU DISTRICT DALIAN JINZHOU DISTRICT DALIAN JINZHOU DISTRICT DALIAN JINZHOU DISTRICT DALIAN ZHUANGHE CITY DALIAN ZHUANGHE CITY DALIAN WULU TOWN ZHUANGHE ZHUANGHE CITY DALIAN 2100/02223 Jinzhou Sea Fishery General Company No 2 Product Processing Factory ECONOMIC DEVELOPMENT ZONE JINZHOU 2100/02292 Donghai Freezing Factory, Dalian Economic and Technical Deve- lopment Zone DONGHAI VILLAGE DALIAN 2100/02293 Dalian fari Marine Foodstuffs Co. , Ltd 2100/02294 Dalian Huamei Seafoods Co. , Ltd ECONOMIC & TECHNICAL DEV. ZONE DALIAN ECONOMIC & TECHNICAL DEV. ZONE DALIAN 2100/02315 Genghai 2100/02316 Yunhai 2100/02317 Tongxinghai 2100/02318 Fuxinghai GANJINGZI DISTRICT DALIAN GANJINGZI DISTRICT DALIAN GANJINGZI DISTRICT DALIAN GANJINGZI DISTRICT DALIAN (4) PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP FV FV FV FV 03/Vol. 28 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 213 (1) (2) (3) 2100/02321 Dalian Dongji Foodstuffs Co. , Ltd 2100/02323 Dalian Daoqi Food Co. , Ltd 2100/02335 Dalian Xiangshan Marine Products Co. , Ltd 2100/02337 Dalian Zhonghan Aquatic Products Co. , Ltd 2100/02339 The Freezing Factory, Dalian Rixin Aquaculture Co. , Ltd 2100/02340 China Dalian Zhongtai Aquatic Products Co. , Ltd 2100/02341 Dalian Yanming Foodstuffs Co. , Ltd Frozen Factory 2100/02363 Dalian Shinko Marine Co. , Ltd 2100/02364 Dalian Caiyang Aquatic Products Co. , Ltd ZHUANGHE CITY DALIAN ZHUANGHE CITY DALIAN ZHUANGHE CITY DALIAN COMMUNE ZHUANGHE LIAONING PULANDIAN DALIAN GANJINGZI DISTRICT DALIAN PULANDIAN DALIAN GANJINGZI DISTRICT DALIAN GANJINGZI DISTRICT DALIAN 2100/02371 Cofco Dandong Sanxing Foreign Trade Cold Storage & Processing Factory ZHENXING DISTRICT DANDONG 2100/02385 Dalian Sitong Sea Products Co. Ltd 2100/02387 Dalian Zhudao Foodstuffs Co. , Ltd ZHUANGHE LIAONING ZHUANGHE LIAONING 2100/02388 Dalian Ningri Food Industrial Co. , Ltd Processing Factory GANJINGZI DISTRICT, LIAONING DALIAN 2100/02403 Xinxinghai 2100/02437 Dalian Seagem Foodstuffs Co. , Ltd 2100/02720 Liaoyu 811 2100/02721 Liaoyu 812 2100/02722 Liaoyu 827 2100/02723 Liaoyu 828 2100/02724 Liaoyu 831 2100/02725 Liaoyu 832 2100/02726 Liao Yu Leng 3 2100/02727 Liao Yu Leng 4 GANJINGZI DISTRICT DALIAN ZHUANGHE CITY DALIAN GANJINGZI DISTRICT DALIAN GANJINGZI DISTRICT DALIAN GANJINGZI DISTRICT DALIAN GANJINGZI DISTRICT DALIAN GANJINGZI DISTRICT DALIAN GANJINGZI DISTRICT DALIAN GANJINGZI DISTRICT DALIAN GANJINGZI DISTRICT DALIAN (4) PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP FV PP ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV 214 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 28 (1) (2) (3) 2100/02728 Zhangyuanyu 3 2100/02729 Zhangyuanyu 4 2100/02730 Zhangyuanyu 5 2100/02731 Zhangyuanyu 6 CHANGHAI DALIAN CHANGHAI DALIAN CHANGHAI DALIAN CHANGHAI DALIAN 2100/29020 Dalian Youlian Seafood Co. , Ltd JINZHOU DISTRICT DALIAN 3100/02028 Kai Xing MV (Shanghai Deepsea Fisheries Corp. ) 3100/02029 Kai Fa MV (Shanghai Deepsea Fisheries Corp. ) 3100/02030 Kai Feng MV (Shanghai Deepsea Fisheries Co. ) 3100/02031 Kai Tuo MV (Shanghai Deepsea Fisheries Corp. ) 3100/02032 Kai Chuang MV (Shanghai Deepsea Fisheries Corp. ) 3100/02039 Shanghai Ho Ho Food Factory 3100/20236 Kai Ming MV (Sanhai Deepsea Fisheries Corp. ) 3200/02163 Xinyi Aquatic Products Freezing & Processing Factory 3200/02192 Yancheng Aquatic Product Co. , Freezing Plant 3200/02195 Huaiyin Earth Green Foodstuffs Co. , Ltd 3200/02230 Huaiyin Hongze Lake Green Foodstuffs Co. , Ltd 3200/02320 Jiangsu Zhenfeng Group Food Company 3200/02339 Yancheng Yaou Seafoods Co. , Ltd SHANGHAI SHANGHAI SHANGHAI SHANGHAI SHANGHAI SHANGHAI SHANGHAI XINYI CITY JIANGSU YANGCHENG CITY JIANGSU HUAIYIN CITY JIANGSU HONGZE COUNTY JIANGSU DAFENG JIANGSU DAFENG JIANGSU 3300/02001 Aquatic Products Processing Factory of China National Zhoushan Marine Fisheries Company ZHOUSHAN ZHEJIANG 3300/02003 Zhoushan Industrial Co. , Ltd Cold Storage ZHOUSHAN ZHEJIANG 3300/02008 The Third Cold Storage Plant of Zhoushan Ocean Fishery Group Corp. ZHOUSHAN ZHEJIANG 3300/02023 Ming Chang MV (Zhoushan Deep Sea Fisheries Corp. ) 3300/02024 Ming Zhu MV (Zhoushan Deep Sea Fisheries Corp. ) 3300/02037 Zhoushan Industrial Co. , Ltd Food Processing Factory 3300/02126 Ningbo Jiuzhou Foods Co. , Ltd ZHOUSHAN ZHEJIANG ZHOUSHAN ZHEJIANG ZHOUSHAN ZHEJIANG XIANGSHAN NINGBO (4) ZV ZV ZV ZV PP FV FV FV FV FV PP FV PP PP PP PP PP PP PP PP PP FV FV PP PP 03/Vol. 28 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 215 (1) (2) (3) 3300/02131 Zhejiang Aquatic Products Imp. , & Exp. , Corp. , Wenzhou Cold Store LONGWAN DISTRICT WENZHOU 3300/02138 Wenzhou Anda Aquatic Products Co. , Ltd 3300/02162 Wenling Shatou Sea Food Cold Storage Plant 3300/02164 Wenling No 1 Aquatic Products Cold storage 3300/02178 Fenghua Hailiqu Frozen Foods Co. , Ltd PINGYANG ZHEJIANG WENLING ZHEJIANG WENLING ZHEJIANG FENGHUA NINGBO 3300/02185 Zhejian Cereals, Oils & Foodstuffs I/E Corp. Yueqing Cooperative Cold Storage Plant YUEQING ZHEJIANG 3300/02190 Zhejjian Zhoushan Haisilk Aquatic Products Co. Ltd 3300/02331 Yuhum Minzhu Freezing Plant 3300/02535 Pingyang Xingyi Aquatic Products Co. , Ltd 3300/02562 Ruian Huasheng Aquatic Products Factory 3302/02003 Ningbo Yuping Frozen Foods, Co. , Ltd 3302/02012 Ningbo Dayu Food Co. , Ltd 3502/02030 Xiamen Tong An General Food Industrial Co. , Ltd 3700/01013 Rongcheng Canned Factory 3700/01019 Rong Cheng Shidao Guangxin Food Co. , Ltd 3700/01032 Qingdao Canned Factory 3700/01045 Qingdao Nifod Foods Co. , Ltd 3700/02009 Shandong Foodstuffs Imp. , & Exp. , Corp. , Qingdao Refrigeration Plant ZHOUSHAN ZHEJIANG YUHUAN ZHEJIANG WENZHOU ZHEJIANG RUIAN ZHEJIANG FENGHUA NINGBO XIANGSHAN NINGBO XIAMEN FUJIAN SHENSHAN SHANDONG SHIDAO JIAONAN CITY QINGDAO HUANGDAO QINGDAO QINGDAO 3700/02014 Fuchang Refrigeration Plant QINGDAO 3700/02017 QingDao HaiZhen Foodstuff Cold Storage & Processing QINGDAO 3700/02019 Qingdao Jiayuan Aquatic (Group) Co. 3700/02020 Shangma Town Processing Refrigeration Plant 3700/02023 Qingdao Hongdao Seafood Development Corporation 3700/02025 Qingdao Fuhua Aquatic Foodstuffs Co. , Ltd LAOSHAN QINGDAO SHANGMA TOWN QINGDAO CHENGYANG DISTRICT QINGDAO LICANG DISTRICT QINGDAO (4) PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP 216 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 28 (1) (2) (3) 3700/02033 (H. K. ) QinDao SanYang Aquatic Products Co. , Ltd 3700/02036 Qingdao Shimeian Cold Storage Plant 3700/02039 Qingdao Haifeng Group Co. , Cold Storage Plant 3700/02041 QingDao KangDa No 2 Cold Storage Plant 3700/02055 Jimo Foreign Trade Refrigeration Plant 3700/02089 Rongcheng Taixiang Aquatic Co. , Ltd 3700/02123 Rushan Huaen Aquatic Co. , Ltd HUANGDAO QINGDAO LICANG DISTRICT QINGDAO QINGDAO JIAONAN JIMO QINGDAO RONGCHENG WEIHAI RIZHAO CITY SHANDONG 3700/02139 National Fisheries Yantai Marine Fisheries Corp. , Aquatic Products Processing Factory ZHIFU DISTRICT YANTAI 3700/02173 Shandong Longkou Aquatic Product Comprehensive Corporation 3700/02216 Qingdqo Huaguan Food Co. , Ltd 3700/02306 Rizhao Shijiu Aquatic Products Cold Storage Plant 3700/02311 Qingdao Aquatic Products Supply and Marketing General Corp. Processing Factory 3700/02314 Rizhao Rirong Aquatic Products & Foods Co. , Ltd 3700/02317 Shandong Foodstuffs Imp. , & Exp. , Huanghai Corp. 3700/02329 Qingdao Hongfu Food Co. , Ltd 3700/02346 Taihe 3700/02372 Rushan Huanhong Aquatic Products Co. Ltd 3700/02403 Yand Yuan No 1 3700/02404 Yand Yuan No 2 3700/02405 Yan Yuan No 3 Yantal Pelagic Fisheries Company 3700/02411 Qingdao Biwan Marine Corporation 3700/02436 Taiping 3700/02437 Taian 3700/02446 Qingdao Yilufa Foodstuffs Company 3700/02462 QingDao Laoshan Foodstuff LINQU SHANDONG CHENGYANG QINGDAO RIZHAO QINGDAO RIZHAO SHANDONG RIZHAO SHANDONG CHENGYANG QINGDAO QINGDAO RUSHAN SHANDONG YANTAI YANTAI YANTAI SHANDONG LAOSHAN DISTRICT QINGDAO QINGDAO QINGDAO CHENGYANG QINGDAO LICANG DISTRICT QINGDAO (4) PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP FV PP FV FV FV PP FV FV PP PP 03/Vol. 28 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 217 (1) (2) (3) 3700/02499 Shandong Yongkang Food Co. , Ltd 3700/02529 Jiaozhou Tianyu Frozen Foodstuff Factory 3700/02534 Qingdao Shunzheng Foods Co. , Ltd YANTAI ETDZ SHANDONG JIAOZHOU QINGDAO CHENGYANG DISTRICT QINGDAO 3700/02548 Qingdao Dayang Foods Co. , Ltd JIAOZHOU DAGUHE INDUSTRIAL ZONE QINGDAO 3700/02551 Qingdao Chengtao Foodstuffs Co. , Ltd 3700/02555 Qingdao Dongyang Foodstuffs Industrial Co. , Ltd 3700/02556 Qingdao Sanlian Cold Storage Factor 3700/02579 Weihai Zhongtai Aquatic Products Co. , Ltd 3700/02580 Qingdao Dongwon Food Co. , Lt 3700/02585 Qingdao Tianyuan Aquatic Foodstuffs Co. , Ltd 3700/02595 Rizhao Changhua Aquatic Foodstuffs Co. , Ltd CHENGYANG QINGDAO LAOSHAN QINGDAO JIMO QINGDAO WEIHAI E. T. D. ZONE SHANDONG CHENGYANG QINGDAO SHAZIKOU TOWN QINGDAO RIZHAO SHANDONG 3700/02601 Dalian Tangmu Seafood Products Co. , Ltd Laizhou Processing Plant LAIZHOU CITY SHANDONG 3700/02619 Chang Sheng YANTAI 3700/02620 Yantai Aquatic Products & Supplying Marketing Co. , HaifaFood Branch ZHIFU DISTRICT YANTAI 3700/02626 Rongcheng Jiarong Foodstuffs Co. , Ltd 3700/02645 Qingdao Kangyang Foods Co. , Ltd RONGCHENG SHANDONG JIAONAN 3700/02646 Qingdao Chengyang District Cheng Dong Cold Storage And Processing Plant CHENGYANG DISTRICT QINGDAO 3700/02647 China National Fisheries (Group) Corp. , QingDao Processing Plant 3700/02656 Weihai Dongwon Food Co. , Ltd 3700/02657 Qingdao Daxiang Foods Co. , Ltd CHENGYANG DISTRICT QINGDAO WEIHAI ETDZ. SHANDONG YINGSHANG TOWN JIMO 3700/02659 Aqua Goods (Qingdao) Co. , Ltd JIAOZHOU DAGUHE INDUSTRIAL ZONE QINGDAO 3700/02690 Qingdao Jiaodong Foodstuffs Development Co. , Ltd 3700/20001 Yanyu 801 QINGDAO SHANDONG XIDAN BEIJING (4) PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP PP FV PP PP PP PP PP PP PP PP PP ZV 218 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 28 (1) (2) (3) 3700/20002 Jingyu 803 3700/20003 Zhongshui 9416 3700/20004 Zhongshui 9418 3700/20005 Yanyu 617 3700/20006 Yanyu 621 3700/20007 Jingyu 804 3700/20008 Yanyu 629 3700/20009 Yanyu 631 3700/20010 CNFC 9310 3700/20011 CNFC 931 3700/20012 Qingyu 801 3700/20013 Zhongshui 9203 3700/20014 Zhongshui 9417 3700/20015 Zhongshui 9419 3700/20016 Yanyu 618 3700/20017 Yanyu 619 3700/20018 Yanyu 620 3700/20019 Yanyu 622 3700/20020 Yanyu 625 3700/20021 Yanyu 626 3700/20022 Yanyu 627 3700/20023 Yanyu 628 3700/20024 Yanyu 630 XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING (4) ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV 03/Vol. 28 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 219 (1) (2) (3) 3700/20025 Yanyu 632 3700/20026 CNFC 9311 3700/20027 CNFC 9314 3700/20028 Qingyu 802 3700/20029 Zhongshui 920 3700/20030 Haifeng 82 3700/20031 Haifeng 82 3700/20032 Haifeng 827 3700/20033 Haifeng 836 3700/20034 Haifeng 82 3700/20035 Haifeng 838 3700/20036 Haifeng 829 3700/20037 Haifeng 83 3700/20038 Haifeng 83 3700/20039 Haifeng 301 3700/20040 CNFC 21 3700/20041 CNFC 22 3700/20042 CNFC 23 3700/20043 CNFC XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING 24 XIDAN BEIJING 3700/92138 Yantai Deep-sea Fishing Development Co. , Foodstuffs Products Processing Factory ZHIFU DISTRICT YANTAI 4200/02007 Frozen Products Works of Hubei Aquatic Products Company 4200/02009 Baizhi Yongde Aquatic Products Co. , Ltd of Honghu WUHAN HUBEI XINDI HONGHU (4) ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV PP PP PP 220 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 28 (1) (2) (3) 4400/01040 Jieyang Rex Foods Co. , Ltd 4400/02002 Shenzhen Allied Aquatic Produce Development Co. , Ltd 4400/02042 Xinxing Aquatic Products Processing Factory 4400/02061 Shantou Yuexing Enterprise Company 4400/02163 Shunde Manfeng Ell Food Co. , Ltd 4400/15026 Shenzhen Amoy Foods Co. , Ltd JIEDONG GUANGDONG BUJI SHENZHEN ZHONGSHAN GUANGDONG SHANTOU GUANGDONG LONGGANG DISTRICT LONGGANG DISTRICT SHENAHEN 4400/20001 Yuanyu 841 4400/20002 Yuanyu 842 4400/20003 Yuanyu 18 4400/20004 Yuanyu 821 4400/20005 Yuanyu 82 4400/20006 Yueyuanyu 1 4400/20007 Yueyuanyu 7 4400/20008 Yuanyu 19 4400/20009 Yuanyu 20 4400/20010 Yuanyu 401 4400/20011 Yueyuanyu 2 4400/20012 Yueyuanyu 8 4500/01032 Beihai Aquatic Industry General Co. 4500/01033 Beihai Texas Aquatic Product Corp. , Ltd 4500/02014 Beihai Aquatic Industry General Co. 4500/02020 Beihai Texas Aquatic Product Corp. , Ltd 4600/02007 Hainan Fruit Vegetable Food Allocation Co. Ltd XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING XIDAN BEIJING BEIHAI GUANGXI BEIHAI GUANGXI BEIHAI GUANGXI BEIHAI GUANGXI BEIHAI HAINAN (4) PP PP PP PP PP PP ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV ZV PP PP PP PP PP