title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2311/99 υποβολή: Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) προς το Συμβούλιο. Ενισχύσεις προς τον ναυπηγικό τομέα.

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
International Monetary Fund
Japan
South Korea
Spain
State aid
World Bank
privatisation
restriction on competition
shipbuilding
tariff negotiations
terms for aid

text: 3. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 280 E/23 (cid:211)son afora· thn endexo·menh anti·fash toy sxedi·oy toy Les Dos Llometes me tiw diata·jeiw thw sy·stashw 75/65/ EOK thw Epitroph·w, thw 20h·w Dekembri·oy 1974 prow ta kra·th me·lh peri· thw prostasi·aw thw arxitektonikh·w kai fysikh·w klhronomia·w, ua pre·pei na epishmanuei· o·ti sto para·gvgo koinotiko· di·kaio, h sy·stash ei·nai nomikh· pra·jh poy den e·xei desmeytiko· xarakth·ra gia ta kra·th me·lh. (1) EE L 73 thw 14. 3. 1997. (2000/C 280 E/021) GRAPTH ERVTHSH E-2290/99 ypobolh·: Carlos Carnero González (PSE) prow to Symboy·lio Ue·ma: To me·llon thw nayphgikh·w biomhxani·aw sthn Eyrv·ph (13 Dekembri·oy 1999) Stiw 5 Noembri·oy pragmatopoih·uhke sth nayphgikh· biomhxani·a mia tetra·vrh sta·sh ergasi·aw, me prvtoboyli·a thw Eyrvpai¤kh·w Omospondi·aw Syndika·tvn, gia thn proa·spish thw bivsimo·thtaw toy en lo·gv kla·doy, me sy·nuhma «DOYLEIA GIA TA NAYPHGEIA: ENA MELLON GIA THN EYRVPH». Stiw 9 Noembri·oy, to Symboy·lio Ypoyrgv·n Biomhxani·aw ane·lyse leptomerv·w thn kata·stash ston tome·a ayto·. Sthn Ispani·a, xv·ra poy apo· para·dosh e·xei mega·lew nayphgike·w biomhxani·ew, pragmatopoih·uhke stiw 27 pareluo·ntow Oktvbri·oy mia di·vrh sta·sh ergasi·aw se o·lew tiw egkatasta·seiw toy Omi·loy ASTILLEROS ESPAROLES, me skopo· thn proa·spish thw bivsimo·thtaw toy en lo·gv omi·loy kai enanti·on thw epixeiroy·menhw apo· thn Sociedad Esparola de Participacio- nes Industriales idivtikopoi·hshw thw ASTANDER. Tayto·xrona, e·gine gnvsto· o·ti h Eyrvpai¤kh· Epitroph· apaitei· apo· thn Ispanikh· Kybe·rnhsh thn epistrofh· posoy· a·nv tvn 18 diw pesetv·n poy ei·xan xorhghuei· sth nayphgikh· biomhxani·a me th morfh· forologikv·n pistv·sevn, epeidh· uevrh·uhkan o·ti synistoy·n kratikh· eni·sxysh. H ana·gkh diasfa·lishw toy me·llontow thw nayphgikh·w biomhxani·aw ua e·prepe na apotelei· apo·lyth proterai- o·thta gia thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh, gia lo·goyw oikonomikoy·w, koinvnikoy·w kai apasxo·lhshw. Ka·ti poy pre·pei na gi·nei me th synai·nesh tvn syndikalistikv·n fore·vn kai na diasfali·zei prv·ta sp&pos; o·la thn apasxo·lhsh se e·na antagvnistiko· dhmo·sio tome·a. Se ayto· to plai·sio: 1. 2. Ti me·tra mporei· na protei·nei to Symboy·lio en o·cei thw synedri·ashw toy Noembri·oy, gia th diasfa·lish thw bivsimo·thtaw thw nayphgikh·w biomhxani·aw; Gnvri·zei gia thn idivtikopoi·hsh thw ASTANDER kai pistey·ei sobara· o·ti h ly·sh thw dia·lyshw toy dhmo·sioy tome·a ei·nai ekei·nh poy ua diasfali·sei thn paragvgh· kai thn apasxo·lhsh; 3. Ti pistey·ei gia to nta·mpigk poy efarmo·zoyn xv·rew o·pvw h Kore·a kai h Iapvni·a s&pos; ayto· ton tome·a; (2000/C 280 E/022) GRAPTH ERVTHSH E-2311/99 ypobolh·: Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) prow to Symboy·lio Ue·ma: Enisxy·seiw prow ton nayphgiko· tome·a (13 Dekembri·oy 1999) O eyrvpai¤ko·w nayphgiko·w tome·aw antimetvpi·zei sobare·w dyskoli·ew. Gia thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh pre·pei na apotele·sei proteraio·thta h ejasfa·lish toy me·llontow miaw antagvnistikh·w nayphgikh·w biomhxani·aw poy ua symba·lei sthn oikonomikh· kai koinvnikh· ana·ptyjh, diathrv·ntaw to epi·pedo thw apasxo·lhshw se polya·riumew perioxe·w, polle·w apo· tiw opoi·ew e·xoyn ychla· pososta· anergi·aw. Sthn e·kuesh thw Epitroph·w prow to Symboy·lio sxetika· me thn kata·stash toy nayphgikoy· tome·a ston ko·smo, h Epitroph· anagnvri·zei o·ti to kauestv·w tvn dhmosi·vn enisxy·sevn thw No·tiaw Kore·aw prow ta nayphgei·a e·xei apostaueropoih·sei thn pagko·smia agora· toy en lo·gv tome·a. Prokeime·noy na mpore·sei na epejergasuei· me·tra gia thn ejisorro·phsh ayth·w thw kata·stashw, e·xei ypologi·sei h Epitroph· to y·cow aytv·n tvn enisxy·sevn; O kanonismo·w toy Symboyli·oy (EK) ariu. 1540/98 (1) thw 29hw Ioyni·oy 1998 proble·pei ne·ew ryumi·seiw gia tiw kratike·w enisxy·seiw prow to nayphgiko· tome·a me·xri ton Deke·mbrio toy 2000. Skopey·ei to Symboy·lio na paratei·nei ayte·w tiw enisxy·seiw prow thn eyrvpai¤kh· paragvgh· vw prostateytiko· me·tro me·xriw o·toy oloklhrvuei· h e·reyna o·son afora· tiw enisxy·seiw thw No·tiaw Kore·aw prow ton tome·a ayto·n: C 280 E/24 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 10. 2000 To Symboy·lio tvn Ypoyrgv·n Biomhxani·aw ua syne·luei thn Tri·th 9 Noembri·oy. Skopey·ei to Symboy·lio na perila·bei to zh·thma ayto· sthn hmerh·sia dia·tajh thw synedri·ashw; Ea·n nai, poia me·tra skopey·ei na la·bei; (1) EE L 202 thw 18. 7. 1998, sel. 1. (2000/C 280 E/023) GRAPTH ERVTHSH E-2351/99 ypobolh·: Rosa Miguélez Ramos (PSE) prow to Symboy·lio Ue·ma: To me·llon thw eyrvpai¤kh·w nayphgikh·w biomhxani·aw (13 Dekembri·oy 1999) Meta· thn kri·sh toy 1973, ta eyrvpai¤ka· nayphgei·a ype·sthsan polle·w anadiarurv·seiw poy ei·xan vw syne·peia thn apv·leia ue·sevn ergasi·aw kai thn ei·sodo se kri·sh perifereiv·n tvn opoi·vn h eyhmeri·a syndeo·tan me th drasthrio·thta ayth· kai th dra·sh thw vw atmomhxanh·w gia toyw ypo·loipoyw tomei·w thw oikonomi·aw. Oi time·w, o·pvw anagnvri·zei h i·dia h Epitroph·, synexi·zoyn thn ptvtikh· toyw porei·a. H timh· tvn neo·teyktvn skafv·n e·pese, metajy· Ianoyari·oy 1997 kai Marti·oy 1999, apo· 15 e·vw 31,5 %. H kata·stash ayth· ejhgei·tai, se mega·lo baumo·, apo· to gegono·w o·ti orisme·new asiatike·w xv·rew, kyri·vw h No·tia Kore·a, pvloy·n ta proi¤o·nta toyw me zhmi·a, se time·w poy merike·w fore·w ei·nai e·vw kai kata· 30 % xamhlo·terew tvn anti·stoixvn timv·n sthn Eyrv·ph, xa·riw se shmantike·w epidoth·seiw oi opoi·ew epitre·poyn th diath·rhsh aytoy· toy emporikoy· nta·mpigk. Pe·ran tvn distaktikv·n energeiv·n tiw opoi·ew anakoi·nvse to Symboy·lio Ypoyrgv·n Biomhxani·aw stiw 9 Noembri·oy, poia epei·gonta me·tra ei·nai diateueime·nh na la·bei h Epitroph· ype·r tvn eyrvpai¤kv·n nayphgei·vn se kri·sh, v·ste na diasfalisuei· h epibi·vsh· toyw; (cid:201)labe h Epitroph· ypo·ch thw to dieune·w periba·llon, poy kyriarxei·tai apo· tiw ane·ntimew praktike·w thw No·tiaw Kore·aw, o·tan apofa·sise, uevrv·ntaw to kratikh· epido·thsh, na zhth·sei thn epistrofh· posoy· 18 disek. 451 ekat. pesetv·n poy ei·xan xorhghuei· vw forologike·w pistv·seiw ston tome·a thw nayphgikh·w biomhxani·aw sthn Ispani·a; Poia me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph· gia th diasfa·lish tvn ue·sevn apasxo·lhshw ston nayphgiko· tome·a thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw; Pv·w ske·ptetai na prostatey·sei to me·llon toy tome·a aytoy·, apo· ton opoi·o ejartv·ntai xilia·dew misuvtoi·; Poiew ei·nai oi prota·seiw thw Epitroph·w gia ton prv·to gy·ro diapragmatey·sevn poy ua diejaxuei· sto Sia·tl peri· ta te·lh toy e·toyw, me sto·xo thn prostasi·a thw eyrvpai¤kh·w nayphgikh·w biomhxani·aw apo· tiw ane·ntimew praktike·w tri·tvn xvrv·n; Koinh· apa·nthsh stiw grapte·w ervth·seiw E-2290/99, 2311/99, E-2351/99 (13 Marti·oy 2000) Eiw apa·nthsh prow tiw ervth·seiw kai tiw ey·logew anhsyxi·ew tvn ajio·timvn boyleytv·n, to Symboy·lio 1. ypenuymi·zei kat(cid:146) arxa·w o·ti (cid:129) en ge·nei, to kauestv·w tvn enisxy·sevn prow th nayphgikh· biomhxani·a die·petai apo· tiw diata·jeiw toy kanonismoy· (EK) ariu. 1540/98 toy Symboyli·oy thw 29hw Ioyni·oy 1998 (1), (cid:129) eidiko·tera, sy·mfvna me ton kanonismo· (EK) ariu. 1013/97 toy Symboyli·oy thw 2 Ioyni·oy 1997 (2), h Epitroph· ene·krine enisxy·seiw ype·r orisme·nvn ypo· anadia·rurvsh nayphgi·vn sth Germani·a kai thn Ispani·a. Kata· th sy·nodo poy pragmatopoi·hse stiw 9 Noembri·oy 1999, to Symboy·lio «Biomhxani·a» e·labe gnv·sh 2. dy·o xvristv·n ekue·sevn thw Epitroph·w poy aforoy·n anti·stoixa (cid:129) thn kata·stash thw pagko·smiaw nayphgikh·w biomhxani·aw (e·kuesh poy katarti·suhke sy·mfvna me to a·ruro 12 toy kanonismoy· (EK) ariu. 1540/98), (cid:129) ton e·legxo tvn programma·tvn anadia·rurvshw tvn nayphgei·vn sth Germani·a kai thn Ispani·a (4h e·kuesh poy katarti·suhke sy·mfvna me to a·ruro 2 toy kanonismoy· (EK) ariu. 1013/97)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2320/99 van Freddy Blak (PSE) aan de Commissie. Schade door muisgebruik.

eurovoc_concepts: European Agency for Safety and Health at Work

formats: html pdf print

text: C 225 E/98 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 8. 2000 Het is de taak van de regelgevende autoriteiten in de lidstaten de beginselen van de communautaire wetgeving inzake geneesmiddelen toe te passen en concrete beslissingen te nemen over vergunningen en beperkingen (bijvoorbeeld: medisch voorschrift) voor specifieke producten. De Commissie overweegt geen wijzigingen aan deze aanpak. Aangezien de praktische toepassing van de bovenstaande regels tot de bevoegdheid van de lidstaten behoort, kan de Commissie geen antwoord geven op de zeer gedetailleerde en op een specifiek product gerichte vragen van het geachte parlementslid. Zij vestigt evenwel de aandacht van het geachte parle- mentslid op de werkgroep voor kruidengeneesmiddelen bij het Europees Bureau voor geneesmiddelenbe- oordeling (EMEA) in Londen, dat werd opgericht ter bevordering van de geleidelijke harmonisering van de beoordeling van de veiligheid en doeltreffendheid van kruidengeneesmiddelen in de Gemeenschap. De verslagen over de activiteiten van deze werkgroep zijn te vinden op de website van EMEA: http:// www. eudra. org/emea. html. (1) (2) PB 22 van 9. 2. 1965. PB L 243 van 15. 9. 1999. (2000/C 225 E/098) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2320/99 van Freddy Blak (PSE) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Schade door muisgebruik Het ziet ernaar uit dat de computermuis een uiterst schadelijk dier zal blijken. Gezondheidsklachten als gevolg van het manipuleren van de muis bij beeldschermwerk zijn door onderzoekers uitgeroepen tot het nieuwe grote arbeidsmilieuprobleem van de toekomst. Uit een Deens onderzoek van klachten die ontstaan als gevolg van het werken aan beeldschermen, uitgevoerd door het Aarhus Amt, blijkt dat slechts vier uur werk per dag genoeg is om schade te veroorzaken aan polsen, ellebogen, nek en schouders. Niet alleen intensieve computergebruikers vormen echter een risicogroep. Meer dan de helft van alle onderzochte beeldschermwerkers had klachten. Maakt men een vergelijking met andere groepen die normaliter de meeste problemen hebben in verband met de genoemde lichaamsdelen, dan blijkt beelschermwerk lichamelijk even zwaar. Kan de Commissie mededelen of zij op de hoogte is van vergelijkbaar Europees onderzoek in verband met de omvang van door het gebruik van de muis veroorzaakte schade? Uit het Deense onderzoek blijkt het tevens helaas nog lang niet zo ver te zijn dat men zich aan de EU- richtlijn inzake beeldschermwerk houdt. Slechts 36 % van de computertafels waren in hoogte verstelbaar, en slechts 30 % van de werknemers had de mogelijkheid de onderarm te laten rusten tijdens het werk aan het toetsenbord of bij het bedienen van de muis. Heeft de Commissie een inzicht in de mate waarin de beeldschermrichtlijn in andere landen wordt nageleefd? Zal de Commissie stappen nemen ter aanpassing van de beeldschermrichtlijn, zodat rekening wordt gehouden met eventuele nieuwe kennis over schade die de bediening van de muis kan veroorzaken? Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (17 januari 2000) Richtlijn 90/270/EEG van de Raad van 29 mei 1990, die de minimumvoorschriften inzake veiligheid en gezondheid met betrekking tot het werken met beeldschermapparatuur vaststelt (1), is door alle lidstaten omgezet. Overeenkomstig artikel 11, lid 3, brengen de lidstaten om de vier jaar verslag uit over de praktische tenuitvoerlegging van de bepalingen van de richtlijn, onder vermelding van de standpunten van de sociale partners. Deze verslagen hebben de Commissie in staat gesteld algemeen zicht te krijgen op de praktische uitvoering van deze richtlijn. 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/99 Verder heeft de Commissie in 1997 een evaluatie gemaakt van de wetenschappelijke studies en door de betreffende milieus uitgebrachte adviezen, met name wat het werken met de muis betreft. Volgens de resultaten van deze evaluatie worden deze aspecten voldoende in Richtlijn 90/270/EEG behandeld, met name in punt 1d) van de bijlage dat een voldoende groot werkvlak voorschrijft om onder meer een flexibele opstelling van de accessoires (bijvoorbeeld de muis) en een comfortabele houding voor de werknemers mogelijk te maken. Wat de verstelbaarheid van de werktafels in de hoogte betreft, bevat Richtlijn 90/270/EEG geen minimumvoorschriften terzake maar bepaalt eerder dat de werkstoel in de hoogte verstelbaar moet zijn en dat de hoogte en de hellingshoek van de rugleuning verstelbaar moeten zijn. Met het oog op de evaluatie van de behoeften van een eventuele communautaire actie betreffende de risicofactoren voor de aandoeningen van de bovenste ledematen is de terzake door het Europees Agent- schap voor de veiligheid en de gezondheid op het werk verzamelde informatie bovendien voor advies voorgelegd aan het Raadgevend ComitØ voor de veiligheid, de hygiºne en de gezondheidsbescherming op de arbeidsplaats. Zodra het advies door het comitØ is uitgebracht, zal de Commissie de nodige initiatieven nemen. (1) PB L 156 van 21. 6. 1990. (2000/C 225 E/099) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2321/99 van Michl Ebner (PPE-DE) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Europese burger- en vrijwilligersdienst In een groot aantal lidstaten is de militaire dienstplicht afgeschaft of is althans een discussie gaande over de hervorming van de verplichte militaire dienst. Het Europees Parlement heeft reeds op 22 september 1995 een resolutie goedgekeurd over de oprichting van een Europese burgerdienst, waarin het de Commissie verzoekt met een voorstel te komen over de instelling van een Europese civiele dienstplicht. Kan de Commissie mededelen of zij de mogelijkheid overweegt initiatieven en maatregelen te ontwikkelen met het oog op de instelling van een civiele en solidariteitsdienst van drie tot vier maanden, die voor alle vrouwen en mannen dient te gelden? Antwoord van mevrouw Reding namens de Commissie (28 januari 2000) Een programma voor een Europese civiele en solidariteitsdienst is vastgesteld bij Besluit nr. 1686/98/EG van het Parlement en de Raad van 20 juli 1998 tot vaststelling van het communautaire actieprogramma (cid:132)Europees vrijwilligerswerk voor jongeren(cid:148) (1). Het programma heeft de volgende doelstellingen (artikel 1): ((cid:133))Het is bedoeld om, met inachtneming van het beginsel van gelijke kansen voor mannen en vrouwen, de mobiliteit en solidariteit van jongeren in het kader van een actief burgerschap te stimuleren, een informele onderwijservaring in verscheidene activiteitssectoren te bevorderen en jongeren in staat te stellen deze ervaring op te doen, waardoor een basis voor hun toekomstoriºntatie kan worden gelegd, alsmede hun actieve bijdrage aan democratie, tolerantie en solidariteit als idealen in de context van de opbouw van Europa en aan de samenwerking tussen de Europese Unie en derde landen te bevorderen via hun deelneming aan transnationale activiteiten ten dienste van de samen- leving. Er zij echter op gewezen dat het Europees vrijwilligerswerk niet bedoeld is ter vervanging van de militaire of alternatieve dienst die overeenkomstig het subsidiariteitsbeginsel onder de verantwoordelijkheid van de lidstaten valt. In dit verband luidt overweging 21 van het besluit als volgt: Overwegende dat de activiteiten van het Europees vrijwilligerswerk niet bedoeld zijn ter vervanging van de militaire dienst, van alternatieve dienstformules voor met name gewetensbezwaarden en van de verplichte burgerdienst die in verscheidene lidstaten bestaan((cid:133)). De activiteiten van het Europees vrijwilligerswerk zullen vanaf het jaar 2000 worden voortgezet in het kader van het communautaire actieprogramma JEUGD (2), waarover thans wordt onderhandeld


title: Regulamento (CE) n.o 2652/1999 do Conselho, de 13 de Dezembro de 1999, que altera o Regulamento (CE) n.o 772/1999 que cria direitos anti-dumping e de compensação definitivos sobre as importações de salmão do Atlântico de viveiro, originário da Noruega

eurovoc_concepts:
Norway
anti-dumping duty
countervailing charge
fish farming
import
sea fish

text: 17. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 325/1 I (Actos cuja publicação é uma condição da sua aplicabilidade) REGULAMENTO (CE) N. o 2652/1999 DO CONSELHO de 13 de Dezembro de 1999 que altera o Regulamento (CE) n. o 772/1999 que cria direitos anti-dumping e de compensação definitivos sobre as importações de salmão do Atlântico de viveiro, originário da Noruega O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, mercado comunitário a preços iguais ou superiores aos preços mínimos previstos no compromisso. Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 384/96 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (1), e, nomeadamente, o n. o 9 do seu artigo 8. o e o seu artigo 9. o, (3) Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 2026/97 do Conselho, de 6 de Outubro de 1997, relativo à defesa contra as importa- ções objecto de subvenções de países não membros da Comu- nidade Europeia (2), e, nomeadamente, o n. o 9 do seu artigo 13. o e o seu artigo 15. o, Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão após consulta do Comité Consultivo, (4) Considerando o seguinte: A. DIREITOS PROVISÓRIOS (1) (2) No âmbito dos inquéritos anti-dumping e anti-subven- ções iniciados por dois avisos distintos publicados no Jornal Oficial das Comunidades Europeias (3), a Comissão aceitou, pela Decisão 97/643/CE (4), compromissos apre- sentados pelo Reino da Noruega e por 190 exportadores noruegueses, anti- -dumping e anti-subvenções respeitantes à importação de salmão do Atlântico de viveiro, originário da Noruega. com os processos relacionados O texto dos compromissos prevê que a não apresen- tação de um relatório trimestral respeitante a todas as transacções de venda ao primeiro cliente não ligado na Comunidade dentro de um determinado prazo, excepto em caso de força maior, seja interpretado como uma violação do compromisso, assim como o não cumpri- mento da obrigação de vender o produto em questão no (1) JO L 56 de 6. 3. 1996, p. 1. Regulamento com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 905/98 (JO L 128 de 30. 4. 1998, p. 18). (2) JO L 288 de 21. 10. 1997, p. 1. (3) JO C 235 de 31. 8. 1996, p. 18 e JO C 235 de 31. 8. 1996, p. 20. (4) JO L 267 de 30. 9. 1997, p. 81. Relativamente ao primeiro trimestre de 1999, duas empresas noruguesas não apresentaram o relatório dentro do prazo fixado ou venderam aparentemente o produto em questão no mercado comunitário a preços inferiores aos preços previstos no respectivo compro- misso. Relativamente ao quarto trimestre de 1998, a Comissão também tinha razões para considerar que um outro exportador norueguês havia vendido o produto em questão no mercado comunitário a preços inferiores aos preços previstos no seu compromisso. Por conseguinte, a Comissão tinha razões para consi- derar que estas três empresas haviam violado as condi- ções dos seus compromissos, tendo, consequentemente, pelo Regulamento (CE) n. o 1826/1999 da Comissão (5) (a seguir denominado o «regulamento do direito provi- sório»), criado direitos anti-dumping e de compensação provisórios sobre as importações de salmão do Atlântico de NC ex 0302 12 00, códigos ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 e 0304 20 13, origi- nário da Noruega e exportado pelas três empresas enumeradas no anexo II do referido regulamento. Pelo mesmo regulamento, a Comissão suprimiu as empresas em questão do anexo da Decisão 97/634/CE, que enumerava as empresas das quais foram aceites compro- missos. viveiro dos B. PROCESSO SUBSEQUENTE (5) A Comissão comunicou, por escrito, às três empresas norueguesas sujeitas aos direitos provisórios os factos e considerações essenciais com base nos quais estes direitos provisórios foram instituídos. Concedeu-lhes igualmente uma oportunidade para apresentarem os seus comentários e solicitarem uma audição. (5) JO L 223 de 24. 8. 1999, p. 3. L 325/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 12. 1999 (6) (7) (8) (9) Dentro do prazo fixado no regulamento do direito provisório, as três empresas norueguesas em questão apresentaram comentários por escrito, tendo uma delas solicitado uma audição, que lhe foi concedida. Na sequência da a apresentação destes Comissão procurou obter e verificou todas as informa- ções que considerou necessárias tendo em vista uma determinação definitiva das aparentes violações. comentários, A este respeito, foi apurado, no âmbito do inquérito realizado pela Comissão, que duas das empresas relativa- mente às quais haviam sido instituídos direitos provisó- rios não haviam violado os seus compromissos e que deveriam reintegrar a lista das empresas que beneficiam de uma isenção dos direitos anti-dumping e de compen- sação. Os exportadores foram informados dos factos e considerações essenciais que estavam na base do restabe- lecimento da aceitação dos seus compromissos por parte da Comissão. No que respeita à outra empresa, a Vie de France Norway AS (actualmente Cuisine Solutions Norway AS), que está sujeita a direitos provisórios, a mesma foi infor- mada dos factos e considerações essenciais com base nos quais a Comissão tencionava confirmar a retirada da aceitação do seu compromisso e recomendar a insti- tuição de direitos anti-dumping e de compensação defini- tivos, bem como a cobrança definitiva dos montantes garantes dos direitos provisórios. A Comissão concedeu igualmente a esta empresa um prazo para apresentar os seus comentários após a comunicação destas informa- ções. (12) (13) As conclusões da Comissão a este respeito são apresen- tadas de forma mais completa no Regulamento (CE) n. o 2592/1999 da Comissão (1). (14) No entanto, nenhum dos comentários apresentados conseguiu alterar a conclusão de que deveriam ser insti- tuídos direitos anti-dumping e de compensação defini- tivos sobre as importações de salmão do Atlântico de viveiro originário da Noruega, exportado pela Vie de France AS (presentemente Cuisine Solutions Norway AS). cidos no âmbito do inquérito que conduziu ao compro- misso. A este respeito, e tendo em conta o considerando 107 do Regulamento (CE) n. o 1890/97 e o considerando 149 do Regulamento (CE) n. o 1891/97, considera-se adequado que as taxas dos direitos anti-dumping e de compensação definitivos sejam estabelecidas ao nível e na forma previstos no Regulamento (CE) n. o 772/1999. D. COBRANÇA DEFINITIVA DOS DIREITOS PROVISÓRIOS Relativamente a um dos três exportadores que proviso- riamente se considerou terem violado os seus compro- missos, foi estabelecido que se havia efectivamente verifi- cado uma violação do respectivo compromisso. Consi- dera-se, por conseguinte, necessário que, relativamente a este exportador, quaisquer montantes garantes dos direitos anti-dumping e de compensação provisórios sejam definitivamente cobrados ao nível dos direitos definitivos. E. ALTERAÇÃO DO ANEXO DO REGULAMENTO (CE) N. o 772/1999 Pelo Regulamento (CE) n. o 2592/1999, a Comissão aceitou compromissos de dois novos exportadores, a Normarine AS e a Oskar Einar Rydbeck. Em conformi- dade com o artigo 2. o do Regulamento (CE) n. o 772/ /1999, a Comissão também tornou extensiva a isenção dos direitos anti-dumping e de compensação a estes exportadores acrescentando os seus nomes ao anexo daquele regulamento. Por conseguinte, tendo em conta o que precede, o anexo do Regulamento (CE) n. o 772/1999 que isenta do direito as partes que nele são enumeradas, deverá ser alterado por forma a suprimir a isenção relativamente à Vie De France Norway AS. O anexo deverá também ser alterado por forma a ter em conta a extensão da isenção pelo Regulamento (CE) n. o 2592/1999 da Comissão relativa- mente à Normarine AS e à Einar Rydbeck, C. DIREITOS DEFINITIVOS ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: (10) Os inquéritos que conduziram aos compromissos foram concluídos com uma determinação final da existência de dumping e de prejuízo pelo Regulamento (CE) n. o 1890/ /97 (2) e uma determinação final da existência de subvenções e de prejuízo pelo Regulamento (CE) n. o 1891/97 (3). Embora estes dois regulamentos tenham sido revogados pelo Regulamento (CE) n. o 772/1999 (4), os factos e considerações neles estabelecidos perma- necem válidos [considerando 19 do Regulamento (CE) n. o 772/1999]. (11) Em conformidade com o n. o 9 do artigo 8. o do Regula- mento (CE) n. o 384/96 e com o n. o 9 do artigo 13. o do Regulamento (CE) n. o 2026/97, respectivamente, a taxa do direito anti-dumping e do direito de compensação devem ser estabelecidas com base nos factos estabele- (1) JO L 315 de 9. 12. 1999, p. 17. (2) JO L 267 de 30. 9. 1997, p. 1. (3) JO L 267 de 30. 9. 1997, p. 19. (4) JO L 101 de 16. 4. 1999, p. 1. Regulamento com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1895/1999 (JO L 233 de 3. 9. 1999, p. 1). Artigo 1. o O anexo do Regulamento (CE) n. o 772/1999 é substituído pelo anexo do presente regulamento. Artigo 2. o São definitivamente cobrados os montantes garantes dos direitos anti-dumping e de compensação provisórios instituídos pelo Regulamento (CE) n. o 1826/1999 relativamente ao salmão do Atlântico de viveiro (que não o salmão selvagem) dos códigos NC ex 0302 12 00 (códigos Taric: 0302 12 00*21, 0302 12 00*29), 0302 12 00*22, 0303 22 00*21, ex 0303 22 00 0303 22 00*29), 0303 22 00*22, e ex 0304 10 13 0304 10 13*29) Taric: 0304 20 13*21 e 0304 20 13*29) originário da Noruega e exportado pela Vie de France AS, presentemente conhecida por Cuisine Solutions Norway AS (código adicional Taric 8321). 0302 12 00*23 (códigos 0303 22 00*23 (códigos e 0304 10 13*21 (códigos e Taric: e ex 0304 20 13 Taric: 17. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 325/3 O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 3. o O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 13 de Dezembro de 1999. Pelo Conselho O Presidente S. HASSI L 325/4 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 12. 1999 LISTA DAS EMPRESAS ISENTAS DOS DIREITOS ANTI-DUMPING E DE COMPENSAÇÃO DEFINITIVOS ANEXO Número do compromisso Empresa Código adicional Taric 3 7 8 11 13 15 16 17 20 21 22 23 24 26 27 31 32 33 35 36 39 41 42 43 44 46 47 48 50 Agnefest Seafood Aqua Export A/S Aqua Partner A/S Arctic Group International Artic Superior A/S A/S Aalesundfisk A/S Austevoll Fiskeindustri A/S Keco A/S Refsnes Fiskeindustri A/S West Fish Ltd Astor A/S Atlantic King Stranda A/S Atlantic Seafood A/S Borkowski & Rosnes A/S Brødrene Aasjord A/S Christiansen Partner A/S Clipper Seafood A/S Coast Seafood A/S Dafjord Laks A/S Delfa Norge A/S Domstein Salmon A/S Ecco Fisk & Delikatesse Edvard Johnsen A/S Eurolaks AS Euronor AS Fiskeforsyningen AS Fjord Aqua Group AS Fjord Trading Ltd. AS Fossen AS 8325 8100 8101 8109 8111 8113 8114 8115 8118 8119 8120 8121 8122 8124 8125 8129 8130 8131 8133 8134 8136 8138 8139 8140 8141 8143 8144 8145 8147 17. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 325/5 Número do compromisso Empresa Código adicional Taric 51 52 53 58 60 61 62 66 67 72 75 76 77 79 80 82 83 85 87 92 93 96 98 100 101 104 105 107 108 111 112 113 114 Fresh Atlantic AS Fresh Marine Company AS Fryseriet AS Grieg Seafood AS Haafa fisk AS Hallvard Lerøy AS Atlantis Filetfabrikk AS Hydro Seafood Norway AS Hydrotech-gruppen AS Inter Sea AS Janas AS Joh. H. Pettersen AS Johan J. Helland AS Karsten J. Ellingsen AS Kr Kleiven & Co. AS Labeyrie Norge AS Lafjord Group AS Leica Fiskeprodukter Lofoten Seafood Export AS Marine Seafood AS Marstein Seafood AS Memo Food AS Misundfisk AS Naco Trading AS Namdal Salmon AS Nergård AS Nils Williksen AS Nisja Trading AS Nor-Food AS Nordic Group ASA Nordreisa Laks AS Norexport AS Norfi Produkter AS 8148 8149 8150 8300 8302 8303 8304 8159 8428 8174 8177 8178 8179 8181 8182 8184 8185 8187 8188 8196 8197 8200 8202 8206 8207 8210 8211 8213 8214 8217 8218 8223 8227 L 325/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 12. 1999 Número do compromisso Empresa Código adicional Taric 115 116 119 120 121 122 123 124 126 128 130 134 137 140 141 142 144 145 146 147 148 151 153 154 155 156 157 158 160 161 162 164 165 Norfood Group AS Norfra Eksport AS Norsk Akvakultur AS Norsk Sjømat AS Northern Seafood AS Nortrade AS Norway Royal Salmon Sales AS Norway Royal Salmon AS Norway Seafoods ASA Norwell AS Nova Sea AS Ok-Fish Kvalheim AS Pan Fish Sales AS Polar Seafood Norway AS Prilam Norvège AS Pundslett Fisk Rolf Olsen Seafood AS Ryfisk AS Rørvik Fisk-og fiskematforretning AS Saga Lax Norge AS Prima Nor AS Sangoltgruppa AS Scanfood AS Sea Eagle Group AS Sea Star International AS Sea-Bell AS Seaco AS Seacom AS Seafood Farmers of Norway Ltd AS Seanor AS Sekkingstad AS Sirena Norway AS Kinn Salmon AS 8228 8229 8232 8233 8307 8308 8309 8312 8314 8316 8235 8239 8242 8247 8248 8251 8254 8256 8257 8258 8259 8262 8264 8265 8266 8267 8268 8269 8271 8272 8273 8275 8276 17. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 325/7 Número do compromisso Empresa Código adicional Taric 167 168 172 174 175 176 178 180 182 183 188 189 190 191 192 193 194 195 196 197 198 Fjord Seafood Leines AS SMP Marine Produkter AS Stjernelaks AS Stolt Sea Farm AS Storm Company AS Superior AS Terra Seafood AS Timar Seafood AS Torris Products Ltd. AS Troll Salmon AS Vikenco AS Wannebo International AS West Fish Norwegian Salmon AS Nor-Fa Food AS Westmarine AS F. Uhrenholt Seafood Norway AS Mesan Seafood AS Polaris Seafood AS Scanfish AS Normarine AS Oskar Einar Rydbeck 8278 8279 8283 8285 8286 8287 8289 8294 8298 8317 8322 8323 8324 8102 8625 A033 A034 A035 A036 A049 A050


title: QUESTION ÉCRITE E-2287/99 posée par Karin Riis-Jørgensen (ELDR) à la Commission. Droit à la libre circulation et réglementation fiscale danoise.

eurovoc_concepts:
Denmark
EU national
Portugal
Spain
double taxation
free movement of persons
pension scheme
retired person
tax convention
tax harmonisation
tax on income

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/87 RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (22 dØcembre 1999) La proposition de la Commission sur l(cid:146)incinØration des dØchet (1)1 a ØtØ adoptØe le 7 octobre 1998. Le Parlement l(cid:146)a approuvØe en premiŁre lecture le 14 avril 1999. Le Conseil a adoptØ une position commune le 25 novembre 1999. Au cours de l(cid:146)Ølaboration de sa proposition, la Commission a eu un grand nombre d(cid:146)Øchanges de vues avec des experts de tous les (cid:201)tats membres ainsi qu(cid:146)avec toutes les autres parties concernØes. Ces Øchanges, de mŒme que les nØgociations qui ont eu lieu au sein du Conseil, ont abouti (cid:224) une position commune qui tient compte des exigences spØcifiques des (cid:201)tats membres scandinaves. La position commune vise (cid:224) dØfinir les mŒmes exigences pour la co-incinØration des dØchets que pour la simple incinØration. Les installations de combustion qui pratiquent la co-incinØration des dØchets se voient gØnØralement appliquer des limites d(cid:146)Ømissions plus sØvŁres que celles qui n(cid:146)utilisent pas de dØchets. Le problŁme, toutefois, ne rØside pas toujours dans le respect de limites d(cid:146)Ømissions plus strictes, mais dans les coßts induits par les exigences de la directive en ce qui concerne leur mesure. Pour traiter ce problŁme, la future directive prØvoit la possibilitØ d(cid:146)obtenir une autorisation de l(cid:146)autoritØ compØtente afin de rØduire la frØquence des mesures, ce qui devrait rØduire aussi les coßts supportØs par les exploitants. L(cid:146)article 11, paragraphe 6, prØvoit la possibilitØ d(cid:146)effectuer des mesures pØriodiques plut(cid:244)t qu(cid:146)en continu du chlorure d(cid:146)hydrogŁne, du fluorure d(cid:146)hydrogŁne et du dioxyde de soufre. L(cid:146)article 11, paragraphe 7, qui a ØtØ proposØ par la dØlØgation finlandaise au sein du Conseil, permet en outre que la frØquence des mesures pØriodiques des mØtaux lourds et de la dioxine soit abaissØe sous certaines conditions. En consØquence, la Commission est d(cid:146)avis que la future directive tient dØj(cid:224) compte des exigences spØcifiques aux systŁmes finlandais de gestion des dØchets. Qui plus est, elle Øtudierait tout ØlØment nouveau dans ce domaine qui appara(cid:238)trait au stade de la seconde lecture. (1) JO C 372 du 2. 12. 1998 modifiØ par COM(1999) 330 final. (2000/C 225 E/087) QUESTION (cid:201)CRITE E-2287/99 posØe par Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) (cid:224) la Commission Objet: Droit (cid:224) la libre circulation et rØglementation fiscale danoise (13 dØcembre 1999) Lorsqu(cid:146)un ressortissant danois s(cid:146)installe en Espagne pour y rØsider et y vivre, sa pension de retraite est assujettie (cid:224) la rØglementation fiscale espagnole alors que, s(cid:146)il choisit le Portugal, sa pension de retraite est assujettie (cid:224) la lØgislation danoise. Eu Øgard au principe fondamental de la libre circulation consacrØ par le traitØ, la Commission pourrait-elle expliquer en quoi cette entrave (cid:224) la libre circulation des ressortissants danois dØcoulant de l(cid:146)imposition des pensions de retraite est conforme au principe fondamental et souverain de la libre circulation consacrØ par le traitØ? MŒme en l(cid:146)absence d(cid:146)une rØglementation communautaire rØgissant l(cid:146)imposition des pensions de retraite au niveau de l(cid:146)UE, n(cid:146)est-il pas (cid:224) craindre que concrŁtement, comme dans l(cid:146)exemple susmentionnØ, les dispositions fiscales nationales ne portent atteinte (cid:224) la rŁgle fondamentale de la libre circulation au sein de l(cid:146)UE? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (6 janvier 2000) Il est exact qu(cid:146)en l(cid:146)absence d(cid:146)harmonisation de l(cid:146)imposition du revenu des personnes physiques, les ressortissants des pays europØens sont confrontØs (cid:224) des rØgimes fiscaux diffØrents lorsqu(cid:146)ils Ølisent domicile dans un autre (cid:201)tat membre. Ceci implique un niveau d(cid:146)imposition diffØrent qui peut, dans certains cas, influer sur la dØcision d(cid:146)envisager un tel transfert de rØsidence. C 225 E/88 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 Par le biais de conventions (cid:129) pour la plupart bilatØrales (cid:129), les (cid:201)tats membres ont fixØ la rØpartition des droits d(cid:146)imposition pour les situations qui ne sont pas des situations purement nationales. Ces conventions rØpartissent les droits d(cid:146)imposition entre les (cid:201)tats membres concernØs en fonction des rØsultats des nØgociations bilatØrales. Un schØma qui est gØnØralement suivi est le modŁle de convention bilatØrale proposØ par l(cid:146)Organisation de coopØration et de dØveloppement Øconomique (OCDE). L(cid:146)article 18 de ce l(cid:146)Espagne du modŁle a ØtØ conservØ en tant qu(cid:146)article 18 de la convention entre le Danemark et 3 juillet 1972. Il dispose que, sous rØserve de dispositions diffØrentes pour les rØmunØrations et les pensions du secteur public, les pensions de retraite et autres allocations analogues versØes (cid:224) un rØsident d(cid:146)un (cid:201)tat contractant eu Øgard (cid:224) son activitØ passØe ne seront imposables que dans cet (cid:201)tat membre. Le mŒme article figure dans la convention entre le Danemark et le Portugal du 3 mars 1972. Cette convention a cependant ØtØ dØnoncØe par le Danemark avec effet au 1er janvier 1995, si bien que ce pays n(cid:146)est plus tenu de laisser au Portugal le droit exclusif d(cid:146)imposer les pensions de retraite danoises versØes (cid:224) des expatriØs. MalgrØ l(cid:146)absence d(cid:146)une convention fiscale applicable, les deux (cid:201)tats membres sont tenus, de par le principe consacrØ par le traitØ CE de la libre circulation au sein de la CommunautØ, d(cid:146)Øviter et d(cid:146)Øliminer les doubles impositions, tout au moins en imputant un imp(cid:244)t payØ dans l(cid:146)autre (cid:201)tat membre sur leur propre imposition. La Commission a eu connaissance de certains cas oø le Portugal s(cid:146)est, en effet, abstenu d(cid:146)appliquer sa propre rØglementation fiscale (cid:224) des pensions de retraite danoises dØj(cid:224) imposØes au Danemark. (2000/C 225 E/088) QUESTION (cid:201)CRITE E-2292/99 posØe par Reinhold Messner (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Prorogation des concessions autoroutiŁres en Italie Le gouvernement italien est en train de proroger les concessions (cid:224) toutes les sociØtØs autoroutiŁres. ConformØment (cid:224) la directive dite Ciampi-Costa (1), les concessions autoroutiŁres destinØes (cid:224) assainir des contentieux (absence d(cid:146)adaptation tarifaire, reconnaissance des travaux effectuØs pour le Mondial 90 et Colombiane 92, autres contentieux Øventuels sur lesquels il faudra solliciter l(cid:146)avis du corps des avocats de l(cid:146)(cid:201)tat) pourront Œtre exceptionnellement prorogØes. (cid:192) ce propos, les conventions ou les actes rØgissant la relation entre l(cid:146)(cid:201)tat et les concessionnaires devront Œtre reconsidØrØs d(cid:146)ici au 31 dØcembre 1999. Si l(cid:146)on exclut la convention avec Autostrade SPA, 7 conventions de prorogation sur les 19 restantes (2) ont dØj(cid:224) ØtØ signØes par le gouvernement. Elles sont (cid:224) prØsent soumises (cid:224) l(cid:146)examen de la Cour des comptes. Le schØma de convention type entre ANAS et les sociØtØs concessionnaires sur la base duquel les contentieux, tarifs, plan financier, investissements et clauses contractuelles devront Œtre calculØs et quantifiØs n(cid:146)a mŒme pas ØtØ soumis (cid:224) l(cid:146)examen de la Cour des comptes. Pour justifier la prorogation des 19 concessions, il est prØvu des investissements Øquivalant (cid:224) 11. 418 milliards de lires en nouvelles infrastructures autoroutiŁres, dont certaines n(cid:146)ont pas ØtØ autorisØes, ce qui va (cid:224) l(cid:146)encontre de la rØglementation nationale (3) et rend vaine l(cid:146)Ølaboration actuelle du plan gØnØral des transports. Gr(cid:226)ce (cid:224) cette prorogation, nombre de ces concessions dØpassent les 30 annØes prescrites par la loi (4). La nouvelle loi en matiŁre de protection civile prØvoit notamment que les sociØtØs concessionnaires assurent des mesures de sØcuritØ pour les tunnels autoroutiers, ce qui impliquera (cid:224) brŁve ØchØance une rØvision des concessions en cours de conclusion (5). 1. La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que le renouvellement de ces concessions va (cid:224) l(cid:146)encontre des directives 92/50/CEE, 93/37/CEE et 89/440 CEE du fait qu(cid:146)aucun appel d(cid:146)offres europØen pour l(cid:146)octroi des concessions n(cid:146)a ØtØ lancØ (6)? La Commission ne pense-t-elle pas que les nouveaux ouvrages permettent de justifier la prolongation 2. automatique des concessions et donc des monopoles autoroutiers? Ne pense-t-elle pas qu(cid:146)il faut, avant toute prorogation, rØformer le secteur italien des concessions la lØgislation europØenne en matiŁres d(cid:146)adjudications 3. autoroutiŁres afin de transposer intØgralement publiques (7)?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2386/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet. Tysk støtte til opførelse af et laboratorium for kemiske våben.

eurovoc_concepts:
Germany
Türkiye
UN convention
application of EU law
application of the law
arms control
chemical weapon
disarmament
military cooperation

text: C 280 E/38 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Hvilke argumenter retf(cid:230)rdiggłr en uds(cid:230)ttelse af 3. Bohunice? lukningen af den yderst usikre kernereaktor i 4. Hvilken tidsplan regner Kommissionen nu med for lukningen af kernereaktoren i Bohunice? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (17. januar 2000) Kommissionen har ikke p(cid:229) noget tidspunkt erkl(cid:230)ret, at det var en betingelse for Slovakiets tiltr(cid:230)delse af F(cid:230)llesskabet, at Bohunice V1-reaktorerne blev lukket ned i 2000. Kommissionen opfordrede i Agenda 2000 de kandidatlande, der havde reaktorer i drift, som ikke kan opgraderes, til at lukke dem ned s(cid:229) hurtigt, som det praktisk var muligt. Selvom Bohunice V1-reaktorerne hłrer til denne kategori, skal det bem(cid:230)rkes, at vestlige eksperter har anerkendt de fremskridt, som man siden 1996 har gjort for at forbedre sikkerhedsniveauet i Bohunice V1. Kommissionen finder, at de slovakiske myndigheders lłfte om at nedlukke Bohunice V1 i 2006 (reaktor 1) og 2008 (reaktor 2) er realistisk og afbalanceret i betragtning af de łkonomiske, sociale og politiske konsekvenser, som den fremskyndne nedlukning af reaktorerne vil f(cid:229) for Slovakiet, og de sikkerheds- m(cid:230)ssige forbedringer, der p(cid:229) det seneste er gjort p(cid:229) anl(cid:230)gget. Det slovakiske tilsagn om nedlukningen af Bohunice V1 vil blive overv(cid:229)get omhyggeligt inden for rammerne af tiltr(cid:230)delsesprocessen. Kommissionen vil głre hvad den kan for at sikre, at de nedlukning- stidspunkter, de slovakiske myndigheder har bebudet, overholdes. (2000/C 280 E/036) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2386/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: Tysk stłtte til opfłrelse af et laboratorium for kemiske v(cid:229)ben Det tyske forsvarsministerium indrłmmede for kort tid siden, at det vil bist(cid:229) Tyrkiet ved opfłrelsen af et milit(cid:230)rt kemisk laboratorium. Projektet siges at have en »udelukkende forsvarsm(cid:230)ssig funktion«. Imidlertid citeredes for nylig i ZDF-programmet Kennzeichen D nogle milit(cid:230)re kilder, som p(cid:229)st(cid:229)r, at den tyrkiske h(cid:230)r I den s(cid:229) sent som den 11. maj 1999 anvendte kemiske v(cid:229)ben mod den kurdiske PKK-bev(cid:230)gelse. forbindelse skal 20 kurdere v(cid:230)re blevet dr(cid:230)bt. Af en undersłgelse, som universitetet i M(cid:252)nchen har gennemfłrt, fremg(cid:229)r det endvidere, at de tyrkiske hoveder til de anvendte kemiske granater leveredes af de tyske virksomheder Buck og Depyfag. Har R(cid:229)det kendskab til den tyske stłtte til opfłrelsen af et nyt milit(cid:230)rt kemisk laboratorium i 1. Tyrkiet? Harmonerer dette tysk-tyrkiske samarbejde med de internationale og europ(cid:230)iske forpligtelser og 2. tiltag, hvad ang(cid:229)r nedrustning og v(cid:229)benkontrol, herunder specielt kemiske v(cid:229)ben? 3. Vil R(cid:229)det herefter mods(cid:230)tte sig den tyske stłtte til opfłrelsen af et nyt milit(cid:230)rt kemisk laboratorium i Tyrkiet, nu da den har f(cid:229)et kendskab til disse forhold? Hvorledes agter det i bekr(cid:230)ftende fald at udtrykke sin modstand over for den tyske regering? I ben(cid:230)gtende fald hvorfor ikke? 4. Ved R(cid:229)det, at den tyrkiske h(cid:230)r den 11. maj 1999 anvendte kemiske v(cid:229)ben mod den kurdiske PKK- bev(cid:230)gelse? Hvorfor er R(cid:229)det i ben(cid:230)gtende fald ikke blevet orienteret om, at en ansłgerstat her har overtr(cid:229)dt FN-konventionen om kemiske v(cid:229)ben? Har R(cid:229)det over for den tyrkiske regering tilkendegivet sin utilfredshed med denne overtr(cid:230)delse? 5. Hvorledes reagerede den tyrkiske regering i bekr(cid:230)ftende fald? Vil R(cid:229)det i ben(cid:230)gtende fald herefter tilkendegive sin utilfredshed over for den tyrkiske regering, nu da det har f(cid:229)et kendskab til disse forhold? I ben(cid:230)gtende fald hvorfor ikke? 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/39 Vil R(cid:229)det indlede en undersłgelse af anvendelsen af tyske granathoveder under et kemisk angreb i 6. Tyrkiet, i betragtning af at materiellet leveredes af en EU-medlemsstat og der er tale om en handling beg(cid:229)et af en ansłgerstat i modstrid med FN-konventionen om kemiske v(cid:229)ben? I ben(cid:230)gtende fald hvorfor ikke? Svar (13. marts 2000) Alle EU-medlemsstater er kontraherende parter i konventionen om forbud mod udvikling, fremstilling, oplagring og anvendelse af kemiske v(cid:229)ben og s(cid:229)danne v(cid:229)bens tilintetgłrelse (CWC). Blandt de generelle forpligtelser i artikel I i denne konvention er hver deltagende stats forpligtelse til »aldrig under nogen omst(cid:230)ndigheder at udvikle, fremstille, p(cid:229) anden m(cid:229)de erhverve, oplagre eller beholde kemiske v(cid:229)ben eller direkte eller indirekte at overfłre kemiske v(cid:229)ben til nogen« eller »p(cid:229) nogen m(cid:229)de at bist(cid:229) andre med eller opmuntre eller forlede andre til at indlade sig p(cid:229) nogen form for virksomhed, som er forbudt for en deltagende stat i henhold til denne konvention«. Organisationen for Forbud mod Kemiske V(cid:229)ben (OPCW) sikrer gennemfłrelsen af bestemmelserne i konventionen, herunder bestemmelserne om international kontrol med dens overholdelse. Alle stater, som er deltager i CWC, er medlemmer af OPCW. R(cid:229)det har intet kendskab til de kilder, som det (cid:230)rede medlem henviser til. (2000/C 280 E/037) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2394/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: Tendapas-tunnellen (cid:129) Tendapas-tunnellen udgłr det eneste forbindelsespas i Alperne mellem Sydpiemont og Frankrig. (cid:129) I de sidste ti (cid:229)r har tunnelen flere gange v(cid:230)ret blokeret som fłlge af jordskred eller fare for jordskred navnlig p(cid:229) grund af sammensynkning af taget, der nu er slidt og udsat for tr(cid:230)kp(cid:229)virkning. (cid:129) Dette har bevirket meget store forsinkelser og trafikpropproblemer for trafikken. (cid:129) Tunnelen, som g(cid:229)r tilbage til 1876, er vanskelig at s(cid:230)tte i normal, brugbar stand. (cid:129) Den er beliggende i en v(cid:230)sentlig hłjde og udgłr en meget stor risiko for landevejstrafikken og for evakuering af personer i tilf(cid:230)lde af ulykker. (cid:129) Passage af tunnelen tvinger bilister til at benytte meget vanskelige str(cid:230)kninger (cid:129) navnlig for lastbiler (cid:129) som n(cid:229)r op i store hłjder. (cid:129) De talrige forslag til hurtigere forbindelser (cid:129) i regionen (cid:129) mellem Frankrig og Italien er blevet forsinket og udsat, undertiden i mange m(cid:229)neder, uden m(cid:230)rkbare fremskridt. Vil R(cid:229)det p(cid:229) baggrund heraf oplyse, hvilken holdning det indtager, og hvad det agter at głre med hensyn til Tendapas-tunnelens fremtid og/eller en vejforbindelse dØr (ny tunnel, i hvilken hłjde, ombygning af den eksisterende tunnel) og mere generelt med hensyn til vejforbindelserne p(cid:229) aksen mellem Frankrig og Italien i Sydpiemont?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2304/99 van SIR Robert Atkins (PPE-DE) aan de Commissie. Millennium-bug op luchthavens.

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

text: 1. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 219 E/133 (2000/C 219 E/165) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2267/99 van SIR Robert Atkins (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Problemen met de millennium-bug op de luchthavens (24 november 1999) Welke maatregelen heeft de Europese Commissie al genomen of denkt ze nog te nemen om te zorgen dat alle internationale luchthavens op het grondgebied van de lidstaten beveiligd zijn tegen het gevaar van de zogenaamde millennium-bug? (2000/C 219 E/166) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2303/99 van SIR Robert Atkins (PPE-DE) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Millennium-bug op luchthavens Is de Commissie er voldoende zeker van dat op de internationale luchthavens in de Europese Unie de veiligheid van de reizigers beschermd is tegen het gevaar van de zogenaamde millennium-bug? (2000/C 219 E/167) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2304/99 van SIR Robert Atkins (PPE-DE) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Millennium-bug op luchthavens Denkt de Commissie haar rapporten over de bedreiging van de voorzieningen op internationale lucht- havens door de zogenaamde millennium-bug te publiceren? (2000/C 219 E/168) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2305/99 van SIR Robert Atkins (PPE-DE) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Millennium-bug op luchthavens internationale luchthavens op het grondgebied van de Europese Unie hebben de nodige Hoeveel aanpassingen doorgevoerd om schade, gevaar of vertraging voor passagiers en vracht door de zogenaamde millennium-bug te voorkomen? Gecombineerd Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie op de schritftelijke vragen P-2267/99, E-2303/99, E-2304/99 en E-2305/99 (16 december 1999) Zoals in andere sectoren waarvoor het jaar 2000 (Y2K) relevant is, bestaat de rol van de Commissie op het gebied van luchtvervoer en luchthavens vooral uit het verspreiden van informatie. In overeenstemming met de bestaande bevoegdheden van de landen en met het beginsel van de subsidiariteit ligt de grootste verantwoordelijkheid voor de aanpak van het millenniumprobleem wat luchthavens betreft bij de lucht- havenautoriteiten en de nationale autoriteiten voor de burgerluchtvaart. Veiligheidsvoorschriften worden internationaal overeengekomen op wereldvlak en de lidstaten hebben de verantwoordelijkheid om erop toe te zien dat de regels en voorschriften voor luchthavens in acht worden genomen. Een aantal internationale organisaties hebben hierbij een eigen rol te spelen in overeenstemming met hun eigen verantwoordelijk- heden


title: Regolamento (CE) n. 2632/1999 della Commissione, del 13 dicembre 1999, che modifica il regolamento (CEE) n. 1627/89 relativo all'acquisto di carne bovina mediante gara

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention buying
product quality

formats: pdf print

text: 14. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 321/15 REGOLAMENTO (CE) N. 2632/1999 DELLA COMMISSIONE del 13 dicembre 1999 che modifica il regolamento (CEE) n. 1627/89 relativo all'acquisto di carne bovina mediante gara LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 805/68 del Consiglio, del 27 giugno 1968, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore delle carni bovine (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1633/98 (2), in particolare l'articolo 6, paragrafo 7, considerando quanto segue: (1) (2) il regolamento (CEE) n. 1627/89 della Commissione, del 9 giugno 1989, relativo all'acquisto di carne bovina mediante gara (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2125/1999 (4), ha avviato acquisti mediante gara in alcuni Stati membri o regioni di Stato membro per determinati gruppi di qualità; l'applicazione del disposto dell'articolo 6, paragrafi 2, 3 e 4, del regolamento (CEE) n. 805/68 e la necessità di limitare l'intervento agli acquisti occorrenti per garantire un sostegno ragionevole del mercato inducono, in base alle quotazioni di cui la Commissione dispone, a modifi- care l'elenco degli Stati membri o regioni degli Stati membri in cui è avviata la gara, nonché dei gruppi di qualità che possono essere oggetto di acquisti d'inter- vento conformemente all'allegato del presente regola- mento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 L'allegato del regolamento (CEE) n. 1627/89 è sostituito dall'al- legato del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 14 dicembre 1999. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 13 dicembre 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 148 del 28. 6. 1968, pag. 24. (2) GU L 210 del 28. 7. 1998, pag. 17. (3) GU L 159 del 10. 6. 1989, pag. 36. (4) GU L 261 del 7. 10. 1999, pag. 11. L 321/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 14. 12. 1999 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estados miembros o regiones de Estados miembros y grupos de calidades previstos en el apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1627/89 Medlemsstater eller regioner og kvalitetsgrupper, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1627/89 Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats sowie die in Artikel 1 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1627/89 genannten Qualitätsgruppen Κράτη µέλη ή περιοχές κρατών µελών και οµάδες ποιότητος που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1627/89 Member States or regions of a Member State and quality groups referred to in Article 1 (1) of Regulation (EEC) No 1627/89 États membres ou régions d'États membres et groupes de qualités visés à l'article 1er paragraphe 1 du règlement (CEE) no 1627/89 Stati membri o regioni di Stati membri e gruppi di qualità di cui all'articolo 1, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 1627/89 In artikel 1, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 1627/89 bedoelde lidstaten of gebieden van een lidstaat en kwaliteitsgroepen Estados-Membros ou regiões de Estados-Membros e grupos de qualidades referidos no n. o 1 do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 1627/89 Jäsenvaltiot tai alueet ja asetuksen (ETY) N:o 1627/89 1 artiklan 1 kohdan tarkoittamat laaturyhmät Medlemsstater eller regioner och kvalitetsgrupper som avses i artikel 1. 1 i förordning (EEG) nr 1627/89 Estados miembros o regiones de Estados miembros Medlemsstat eller region Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats Κράτος µέλος ή περιοχές κράτους µέλους Member States or regions of a Member State États membres ou régions d'États membres Stati membri o regioni di Stati membri Lidstaat of gebied van een lidstaat Estados-Membros ou regiões de Estados-Membros Jäsenvaltiot tai alueet Medlemsstater eller regioner België-Belgique Danmark France Ireland Northern Ireland Categoría A Kategori A Kategorie A Κατηγορία Α Category A Catégorie A Categoria A Categorie A Categoria A Luokka A Kategori A R × × U Categoría C Kategori C Kategorie C Κατηγορία Γ Category C Catégorie C Categoria C Categorie C Categoria C Luokka C Kategori C R × × O × × × O U × ×


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2400/99 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Menneisyydessä tapahtuneen asbestisaastumisen saneeraus Euroopan unionissa.

eurovoc_concepts:
asbestos
health risk
pollution control measures

text: C 219 E/156 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 Tietyist(cid:228) ty(cid:246)ajan j(cid:228)rjest(cid:228)mist(cid:228) koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annetussa neuvoston 2. direktiiviss(cid:228) 93/104/EY (1) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)ajan j(cid:228)rjestelyyn liittyvist(cid:228) turvallisuutta ja terveytt(cid:228) koskevista v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimuksista j(cid:228)senvaltioissa. Italian viranomaiset eiv(cid:228)t ole viel(cid:228) ilmoittaneet direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npanotoimenpiteit(cid:228) komissiolle, joten komissio on saattanut asian yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen k(cid:228)si- telt(cid:228)v(cid:228)ksi EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entinen 169 artikla) nojalla (vireill(cid:228) oleva asia C-386/98). Sen est(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228), mit(cid:228) edell(cid:228) 2 kohdassa on esitetty, 3. vaikuttaa silt(cid:228), ett(cid:228) asia kuuluisi ensi k(cid:228)dess(cid:228) kansallisten viranomaisten toimivaltaan. ja k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tietojen perusteella 4. Komissio ei voi arvioida tilannetta yksityiskohtaisesti saamiensa tietojen perusteella. Komissio haluaa kuitenkin korostaa yleiselt(cid:228) kannalta sit(cid:228), ett(cid:228) sopeutumista k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) ty(cid:246)llisyyden suuntaviivojen pilarissa ty(cid:246)markkinaosapuolia kehotetaan neuvottelemaan kaikilla soveliailla tasoilla sopimuksista ty(cid:246)n organisaation nykyaikaistamiseksi. T(cid:228)llaisissa sopimuksissa voidaan k(cid:228)sitell(cid:228) esimerkiksi ty(cid:246)aikaan liittyvi(cid:228) kysymyksi(cid:228). (1) EYVL L 307, 13. 12. 1993. (2000/C 219 E/198) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2400/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Menneisyydess(cid:228) tapahtuneen asbestisaastumisen saneeraus Euroopan unionissa Asbestikuidun k(cid:228)ytt(cid:246) on ollut kielletty(cid:228) vuodesta 1997 l(cid:228)htien sen terveysvaarojen vuoksi. T(cid:228)st(cid:228) mennei- syydess(cid:228) tapahtuneesta saastumisesta onkin siis p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)v(cid:228) eroon mahdollisimman pian ja tehokkaasti. Asbestin t(cid:228)sm(cid:228)llinen luettelointi ja selke(cid:228)t saneerausohjeet ovat t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) eritt(cid:228)in t(cid:228)rkeit(cid:228). 1. Onko neuvostolla asbestintuottajien myyntilukujen perusteella laadittua t(cid:228)sm(cid:228)llist(cid:228) ja yksityiskohtaista luetteloa 15 EU:n j(cid:228)senvaltion menneisyydess(cid:228) tapahtuneesta asbestink(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228)? Jos t(cid:228)llaista luetteloa ei ole, aikooko neuvosto tehd(cid:228) sellaisen, jotta saneeraus olisi l(cid:228)hitulevaisuudessa nopeaa ja tehokasta? 2. 3. 4. 5. 6. Kuinka paljon asbestia EU:ssa oli tuotettu ja k(cid:228)ytetty vuoteen 1997 menness(cid:228)? Kuinka monessa tehtaassa on neuvoston mukaan k(cid:228)ytetty asbestia? Kuinka monessa toimistorakennuksessa on neuvoston mukaan k(cid:228)ytetty asbestia? Kuinka monessa yksityisasunnossa on neuvoston mukaan k(cid:228)ytetty asbestia? Kuinka monessa koulurakennuksessa on neuvoston mukaan k(cid:228)ytetty asbestia? 7. Mitk(cid:228) rakennukset ovat neuvoston mukaan ensisijaisia saneerauksen kohteita? 8. Mit(cid:228) direktiivej(cid:228) ja toimintaohjelmia EU:n j(cid:228)senvaltiot ovat laatineet menneisyydess(cid:228) tapahtuneen asbestisaastumisen pikaiseksi ja tehokkaaksi saneeraamiseksi? Vastaus (14. helmikuuta 2000) Neuvostolla ei ole tietoja, joiden perusteella se voisi vastata esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)nne kysymykseen


title: QUESTION ÉCRITE E-2289/99 posée par Marialiese Flemming (PPE-DE) à la Commission. Pêche à la baleine en Russie.

eurovoc_concepts:
Japan
Russia
environmental protection
fishing rights
international trade
marine mammal

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/141 espŁces de faune et de flore sauvages par le contr(cid:244)le de leur commerce (1), les (cid:201)tats Membres conservent, lorsque cela est possible, des informations sur le pourcentage de spØcimens des espŁces inscrites aux annexes A et B du rŁglement (CE) no 338/97 qui Øtaient morts au moment de l(cid:146)introduction dans la CommunautØ. L(cid:146)Øtablissement de ces pourcentages s(cid:146)est avØrØ difficile au niveau communautaire. Cependant, afin d(cid:146)amØliorer la surveillance du taux de mortalitØ des animaux vivants concernØs, la plupart des (cid:201)tats Membres participent actuellement (cid:224) un programme d(cid:146)enquŒte proposØ par le ComitØ pour les animaux de la CITES dans le cadre duquel les douaniers chargØs de l(cid:146)inspection des spØcimens vivants doivent dØclarer le nombre d(cid:146)animaux morts au moment de l(cid:146)importation lorsqu(cid:146)il s(cid:146)agit d(cid:146)espŁces dØterminØes de mammifŁres, d(cid:146)oiseaux, de reptiles et d(cid:146)amphibies les plus souvent commercialisØes. Les informations fournies en vertu de ce systŁme de surveillance seront en principe disponibles dŁs cette annØe. Les informations recueillies par l(cid:146)administration douaniŁre belge entre 1994 et 1996 ont montrØ un taux de mortalitØ de 3 % pour toutes les espŁces d(cid:146)oiseaux (avec un taux de 1 % pour les perroquets) et proche de 0 % pour les mammifŁres. Aucune restriction (cid:224) l(cid:146)importation fondØe sur le critŁre de la mortalitØ pendant le transport n(cid:146)a ØtØ envisagØe jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent. (1) JO L 140 du 31. 5. 1997. (2000/C 219 E/178) QUESTION (cid:201)CRITE E-2289/99 posØe par Marialiese Flemming (PPE-DE) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: PŒche (cid:224) la baleine en Russie Selon des informations de la Whale and Dolphin Conservation Society (WDCS), entre 30 et 50 dauphins blancs (belougas) ont ØtØ pŒchØs au cours des derniers mois en Russie, dans la mer d(cid:146)Okhotsk. L(cid:146)huile de phoque (couche graisseuse sous l(cid:146)Øpiderme) et la chair ont ØtØ exportØes au Japon. En outre, 12 dauphins ont ØtØ capturØs vivants, pour Œtre exportØs vers des delphinariums dans le monde entier. Depuis 1986, la pŒche commerciale (cid:224) la baleine est interdite. Or, le gouvernement russe autorise la chasse aux belougas dans la mer d(cid:146)Okhotsk, ainsi que l(cid:146)exportation de la chair et de la graisse vers le Japon. ConcrŁtement, cela signifie que, pour la premiŁre fois depuis de nombreuses annØes, l(cid:146)on pratique (cid:224) nouveau le commerce de produits provenant de baleines de petite taille. La Commission est-elle au courant de cette situation? Si tel est le cas, quelles mesures a-t-elle l(cid:146)intention d(cid:146)adopter? La Commission a-t-elle l(cid:146)intention d(cid:146)adopter des mesures, et si oui lesquelles, en vue de stopper immØdiatement toute importation au Japon de produits provenant du dauphin blanc et de belougas vivants? La Commission a-t-elle l(cid:146)intention d(cid:146)adopter des mesures, et si oui lesquelles, en vue de s(cid:146)opposer (cid:224) la capture et la mise (cid:224) mort de belougas en Russie? La Commission a-t-elle l(cid:146)intention d(cid:146)adopter des mesures, et si oui lesquelles, afin d(cid:146)amener la Russie (cid:224) retirer les licences d(cid:146)exportation et (cid:224) rel(cid:226)cher immØdiatement tous les belougas qui ont ØtØ capturØs vivants? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (11 janvier 2000) La Commission a eu connaissance de rapports sur de rØcentes chasses aux bØlougas menØes par des bateaux russes. C 219 E/142 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 ConformØment au rŁglement (CE) no 338/97 du Conseil du 9 dØcembre 1996 relatif (cid:224) la protection des espŁces de faune et de flore sauvages par le contr(cid:244)le de leur commerce (1), toute importation dans la CommunautØ de graisse ou de viande de bØlougas, de spØcimens vivants ou de tout autre produit (cid:224) des fins commerciales est interdite. La Commission n(cid:146)a pas le pouvoir de prendre des mesures en vue d(cid:146)interdire la mise (cid:224) mort et la capture de bØlougas par la Russie, ni l(cid:146)exportation de spØcimens (cid:224) partir de la Russie ou l(cid:146)importation de ceux-ci au Japon. (1) JO L 61 du 3. 3. 1997. (2000/C 219 E/179) QUESTION (cid:201)CRITE E-2291/99 posØe par Carlos Carnero GonzÆlez (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Avenir de la construction navale en Europe (13 dØcembre 1999) Le 5 novembre dernier, (cid:224) l(cid:146)appel de la FØdØration europØenne des syndicats, une grŁve de quatre heures a ØtØ lancØe dans la construction navale pour dØfendre la viabilitØ du secteur, avec le slogan suivant: «DU TRAVAIL POUR LES CHANTIERS NAVALS: UN AVENIR POUR L(cid:146)EUROPE». Le 9 novembre, le Conseil des ministres de l(cid:146)Industrie a procØdØ (cid:224) une analyse approfondie de la situation dans ce domaine. En Espagne, pays oø sont traditionnellement implantØs un grand nombre de chantiers navals, une grŁve de deux heures a, le 27 octobre dernier, paralysØ tous les chantiers du groupe «Astilleros Espaæoles» afin de protester de leur viabilitØ et contre la privatisation des chantiers «Astander» par la «SociØtØ espagnole de participations industrielles». Dans le mŒme temps, on a appris que la Commission europØenne exigeait du gouvernement espagnol le remboursement de plus de 18 millions de pesetas accordØs, (cid:224) titre de crØdits d(cid:146)imp(cid:244)ts, au secteur de la construction navale et considØrØs comme aide d(cid:146)(cid:201)tat. La nØcessitØ de prØserver l(cid:146)avenir du secteur de la construction navale devrait, pour l(cid:146)Union europØenne, constituer une prioritØ absolue pour des raisons Øconomiques, sociales et liØes (cid:224) l(cid:146)emploi. Cette prioritØ devrait Œtre poursuivie d(cid:146)un commun accord avec les centrales syndicales et en veillant, avant tout, (cid:224) sauvegarder l(cid:146)emploi au sein d(cid:146)un secteur public compØtitif. La Commission peut-elle dŁs lors rØpondre aux questions suivantes: 1. Quelles actions est-elle en mesure de proposer pour garantir, aprŁs la rØunion de novembre, la viabilitØ de la construction navale? 2. Quelles initiatives compte-t-elle prendre pour donner suite (cid:224) la session du Conseil du 9 novembre? 3. Maintient-elle ses exigences concernant le remboursement prØcitØ des crØdits d(cid:146)imp(cid:244)ts et quelle a ØtØ la teneur des pourparlers engagØs (cid:224) cette fin avec le gouvernement espagnol? 4. A-t-elle ØtØ informØe de la privatisation des chantiers «Astander» et estime-t-elle sØrieusement que l(cid:146)option consistant (cid:224) dØmanteler le secteur public est de nature (cid:224) prØserver la production et l(cid:146)emploi? 5. Que pense-t-elle du dumping pratiquØ dans ce domaine par des pays comme la CorØe ou le Japon? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (10 janvier 2000) La Commission a exposØ son approche gØnØrale quant (cid:224) l(cid:146)amØlioration de la compØtitivitØ du secteur de la construction navale au sein de la CommunautØ dans sa communication intitulØe «Vers une nouvelle politique de la construction navale» (1), assortie de propositions qui ont dØbouchØ sur le rŁglement (CE) no 1540/98 du Conseil du 29 juin 1998 concernant les aides (cid:224) la construction navale (2). La Commission estime que cette approche reste valable


title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství pro elektronické podpisy

eurovoc_concepts:
electronic signature
legal status
market access
single market

text: 13/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 239 31999L0093 L 13/12 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 19. 1. 2000 SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství pro elektronické podpisy EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, (5) s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 47 odst. 2 a články 55 a 95 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru (2), s ohledem na stanovisko Výboru regionů (3), v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (4), vzhledem k těmto důvodům: (1) (2) (3) (4) Komise dne 16. dubna 1997 předložila Evropskému parla- mentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů sdělení o evropské iniciativě v oblasti elektronického obchodu. Komise dne 8. října 1997 předložila Evropskému parla- mentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů sdělení nazvané „O zajištění bezpečnosti a důvěryhodnosti elektronické komunikace – směřování k evropským zásadám pro digitální podpisy a šifrování“. Dne 1. prosince 1997 Rada vyzvala Komisi, aby co nejdříve předložila návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o digitálních podpisech. Elektronická komunikace a obchod vyžadují „elektronické podpisy“ a související služby, které umožňují ověřování pravosti dat. Rozdíly v předpisech členských států o práv- ním uznání elektronických podpisů a o akreditaci „ověřovatelů“ by mohly vytvořit vážnou překážku použí- vání elektronické komunikace a elektronického obchodu. Vytvoření jasného rámce Společenství, který upraví pod- mínky používání elektronických podpisů, přispěje k posí- lení důvěry v nové technologie a k jejich obecnému uznání. Rozdíly v právních předpisech členských států by neměly narušovat volný pohyb zboží a služeb na vnitřním trhu. (1) Úř. věst. C 325, 23. 10. 1998, s. 5. (2) Úř. věst. C 40, 15. 2. 1999, s. 29. (3) Úř. věst. C 93, 6. 4. 1999, s. 33. (4) Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 13. ledna 1999 (Úř. věst. C 104, 14. 4. 1999, s. 33) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 27. října 1999 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). Roz- hodnutí Rady ze dne 30. listopadu 1999. Měla by být podporována interoperabilita produktů pro elektronické podpisy. V souladu s článkem 14 Smlouvy zahrnuje vnitřní trh prostor bez vnitřních hranic, v němž je zajištěn volný pohyb zboží. Musí být splněny základní požadavky týkající se produktů pro elektronické podpisy, aby byl zajištěn volný pohyb v rámci vnitřního trhu a vybu- dována důvěra v elektronické podpisy, aniž je dotčeno nařízení Rady (ES) č. 3381/94 ze dne 19. prosince 1994, kterým se stanoví režim Společenství pro kontroly vývozu zboží dvojího užití (5) a rozhodnutí Rady 94/942/SZBP ze dne 19. prosince 1994 o společném postupu přijatém Radou o kontrole vývozu zboží dvojího užití (6). Tato směrnice neharmonizuje poskytování služeb v oblasti důvěrnosti informací, pokud se na ně vztahují vnitrostátní právní předpisy o veřejném pořádku nebo veřejné bezpeč- nosti. Vnitřní trh zajišťuje volný pohyb osob a z toho důvodu občané Evropské unie a osoby, které v ní mají bydliště, stále častěji jednají s orgány jiných členských států, než kterých jsou rezidenti. Dostupnost elektronické komuni- kace by v tomto ohledu mohla být velice užitečná. Rychlost technického rozvoje a celosvětový rozměr inter- netu vyžadují přístup otevřený různým technologiím a službám, které umožňují ověřování pravosti dat elektro- nickou cestou. Elektronické podpisy budou využívány v mnoha různých případech, což povede ke vzniku celé škály nových služeb a produktů souvisejících s elektronickými podpisy nebo je využívajících. Definice těchto produktů a služeb by neměla být omezena na vydávání a správu osvědčení, ale měla by rovněž zahrnovat ostatní služby a produkty využívající elektronické podpisy nebo s nimi související, jako jsou registrační služby, služby časových datovacích razítek, adresářové služby, výpočetní služby nebo poradenství v oblasti elektronických podpisů. (6) (7) (8) (9) (10) Vnitřní trh ověřovatelům umožňuje, aby rozvíjeli svou přeshraniční činnost, zvyšovali tak svou konkurenceschop- nost a nabízeli spotřebitelům a podnikům nové možnosti bezpečné výměny informací a obchodování elektronickou cestou bez ohledu na hranice. Ověřovatelé by měli mít možnost poskytovat své služby bez předběžného povolení, aby se tak v rámci Společenství podpořilo poskytování ověřovacích služeb prostřednictvím otevřené sítě. Předběžným povolením se rozumí nejenjakékoli povolení, (5) Úř. věst. L 367, 31. 12. 1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 837/95 (Úř. věst. L 90, 21. 4. 1995, s. 1). (6) Úř. věst. L 367, 31. 12. 1994, s. 8. Nařízení naposledy pozměněné rozhodnutím 99/193/CFSP (Úř. věst. L 73, 19. 3. 1999, s. 1). 240 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 24 které poskytovatel služby musí získat na základě rozhod- nutí vnitrostátních orgánů před tím, než bude oprávněn poskytovat ověřovací služby, ale rovněž jakékoli jiné opatření se stejným účinkem. (11) Dobrovolné akreditační systémy, které usilují o zajištění vyšší úrovně poskytované služby, mohou ověřovatelům nabídnout vhodný rámec pro další rozvoj jejich služeb, aby dosáhly úrovně důvěryhodnosti, bezpečnosti a kvality požadované vývojem trhu. Je nezbytné, aby tyto systémy podpořily mezi ověřovateli rozvoj pravidel pro řádný výkon činnosti. Ověřovatelé by měly mít možnost volně vstupovat do těchto akreditačních systémů a využívat je. (12) Je vhodné umožnit, aby ověřovací služby poskytovaly veřejnoprávní jednotky nebo právnické či fyzické osoby, pokud je to v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Členské státy by ověřovatelům neměly bránit, aby působili mimo rámec dobrovolných akreditačních systémů. Je vhodné zajistit, aby akreditační systémy neomezovaly hospodářskou soutěž v odvětví ověřovacích služeb. (13) Členské státy si mohou zvolit způsob, jakým zajistí dohled nad dodržováním této směrnice. Tato směrnice nevylučuje vytvoření systému dohledu v rámci soukromého sektoru. Tato směrnice neukládá ověřovatelům povinnost žádat, aby nad nimi byl vykonáván dohled v rámci jakéhokoli platného akreditačního systému. (14) Je důležité, aby byla nalezena rovnováha mezi potřebami spotřebitelů a podniků. (15) Příloha III obsahuje požadavky na prostředky pro bez- pečné vytváření podpisů tak, aby byla zajištěna funkčnost zaručených elektronických podpisů. Nezahrnuje celé systémové prostředí, ve kterém se tyto prostředky využí- vají. Řádné fungování vnitřního trhu vyžaduje, aby Komise a členské státy jednaly rychle a umožnily tak ustavení sub- jektů, které budou pověřeny hodnocením shody prostředků pro bezpečné vytváření podpisů s přílohou III. Potřeby trhu vyžadují, aby hodnocení shody bylo prove- deno včas a účinně. (17) Cílem této směrnice není harmonizace vnitrostátních práv- ních předpisů týkajících se závazkového práva, zejména uzavírání a provádění smluv, ani jiných formalit nesmluvní povahy týkajících se podpisů. Z tohoto důvodu je nezbytné, aby se ustanovení o právních účincích elektro- nických podpisů nedotkla požadavků na formu, které upravují vnitrostátní právní předpisy pro uzavírání smluv, ani pravidel, které určují místo uzavření smlouvy. (18) Uchovávání a kopírování dat pro vytváření podpisu by mohlo ohrozit právní platnost elektronických podpisů. (19) Elektronické podpisy budou využívány ve veřejném sek- toru uvnitř vnitrostátních správních orgánů a orgánů Spo- lečenství a při komunikaci mezi těmito orgány navzájem a mezi těmito orgány a občany a hospodářskými subjekty, například v oblasti veřejných zakázek, daní, sociálního zabezpečení, zdravotnictví a soudnictví. (20) Harmonizovaná kritéria týkající se právních účinků elekt- ronických podpisů budou zárukou jednotného právního rámce ve Společenství. Vnitrostátní právní předpisy upra- vují různé požadavky týkající se právní platnosti vlastno- ručních podpisů. Pro potvrzení totožnosti osoby, která se podepisuje elektronicky, lze použít osvědčení. Zaručené elektronické podpisy založené na kvalifikovaných osvěd- čeních vedou k zajištění vyššího stupně bezpečnosti. Zaru- čené elektronické podpisy založené na kvalifikovaných osvědčeních a vytvořené prostředky pro bezpečné vytváření podpisů lze z právního hlediska považovat za rovnocenné vlastnoručním podpisům pouze, pokud jsou splněny požadavky platné pro vlastnoruční podpisy. (21) Aby došlo k obecnému přijetí metod elektronického ověřování pravosti, je nezbytné zajistit, aby elektronické podpisy mohly být ve všech členských státech používány jako důkazy v soudním řízení. Právní uznání elektronic- kých podpisů by mělo být založeno na objektivních kritériích a nemělo by záviset na povolení dotčených ověřovatelů. Vnitrostátní právní předpisy vymezí právní oblasti, ve kterých lze používat elektronické dokumenty a elektronické podpisy. Touto směrnicí nejsou dotčeny pravomoci vnitrostátního soudu rozhodovat o souladu s požadavky této směrnice ani vnitrostátní předpisy o vol- ném právním hodnocení důkazů. (16) Tato směrnice podporuje používání a právní uznání elek- tronických podpisů ve Společenství. Pro elektronické pod- pisy používané výlučně v systémech, které vyplývají z dob- rovolných dohod uzavřených podle soukromého práva mezi určeným počtem účastníků, není nezbytné vytvářet právní rámec. V mezích stanovených vnitrostátními práv- ními předpisy je nezbytné respektovat svobodu smluvních stran sjednávat si mezi sebou podmínky uznávání elektro- nických podpisů. Měla by být uznána právní účinnost elek- tronických podpisů používaných v těchto systémech a jejich přípustnost jako důkazů v soudním řízení. (22) Ověřovatelé, kteří poskytují ověřovací služby veřejnosti, podléhají vnitrostátním právním předpisům o odpověd- nosti. (23) Rozvoj mezinárodního elektronického obchodu vyžaduje uzavírání přeshraničních dohod týkajících se třetích zemí. Pro zajištění vzájemného propojení na globální úrovni by bylo vhodné uzavírat se třetími zeměmi dohody o mno- hostranných pravidlech v oblasti vzájemného uznávání ověřovacích služeb. 13/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 241 (24) Pro zvýšení důvěry uživatelů v elektronickou komunikaci a elektronický obchod je nezbytné, aby ověřovatelé dodr- žovali právní předpisy o ochraně dat a respektovali sou- kromí jednotlivců. (25) Ustanovení o používání pseudonymů v osvědčeních by neměla členským státům bránit, aby vyžadovaly ověřování totožnosti osob podle právních předpisů Společenství nebo podle vnitrostátních právních předpisů. (26) Opatření nezbytná pro provedení této směrnice jsou přijímána v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (1). (27) Dva roky po provedení této směrnice ji Komise přezkoumá, aby se mimo jiné přesvědčila, že vývoj tech- nologií nebo změny právního prostředí nevytvořily překážky pro dosažení cílů, které jsou v ní uvedeny. Komise by měla přezkoumat vliv na související technické oblasti a předložit zprávu Evropskému parlamentu a Radě. (28) V souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality uve- denými v článku 5 Smlouvy není možné, aby členské státy samostatně dostatečným způsobem dosáhly vytvoření har- monizovaného právního rámce pro poskytování elektro- nických podpisů a souvisejících služeb, a je tedy vhodné, aby toho bylo dosaženo v rámci Společenství. Tato směr- nice nestanoví více, než co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle, PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: Článek 1 Oblast působnosti Účelem této směrnice je usnadnit používání elektronických podpisů a přispět k jejich právnímu uznání. Stanoví právní rámec pro elektronické podpisy a některé ověřovací služby, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu. Nevztahuje se na hlediska spojená s uzavíráním a platností smluv či jiných právních závazků, pokud vnitrostátní právní předpisy nebo právní předpisy Společenství upravují požadavky na jejich formu; touto směrnicí nejsou rovněž dotčena pravidla a omezení, která upravují používání dokumentů a která jsou obsažena ve vnitrostátních právních předpisech či právních předpisech Společenství. Článek 2 Definice Pro účely této směrnice se rozumí: 1. „elektronickým podpisem“ údaj v elektronické podobě, který je připojen či logicky spojen s jinými elektronickými daty a který slouží jako metoda ověření pravosti; (1) Úř. věst. L 184, 17. 7. 1999, s. 23. 2. „zaručeným elektronickým podpisem“ elektronický podpis, který splňuje tyto požadavky: a) je jednoznačně spojen s podepisující osobou, b) umožňuje zjistit totožnost podepisující osoby, c) je vytvořen s využitím prostředků, které podepisující osoba může mít plně pod svou kontrolou, a d) je spojen s daty, ke kterým se vztahuje tak, aby bylo možno zjistit jakoukoli následnou změnu těchto dat; „podepisující osobou“ jakákoli osoba, která má prostředek pro vytváření podpisu a která jedná na svůj účet nebo na účet fyzické či právnické osoby nebo subjektu, které zastupuje; „daty pro vytváření podpisu“ jedinečná data, jako jsou kódy nebo soukromé šifrovací klíče, které podepisující osoba používá k vytvoření elektronického podpisu; „prostředkem pro vytváření podpisu“ konfigurovaný softwa- rový nebo hardwarový prostředek pro využití dat pro vytváření podpisu; „prostředkem pro bezpečné vytváření podpisu“ prostředek pro vytváření podpisu, který splňuje požadavky uvedené v příloze III; „daty pro ověřování podpisu“ data, jako kódy nebo veřejné šifrovací klíče, které se používají pro ověřování elektronic- kého podpisu; „prostředkem pro ověřování podpisu“ konfigurovaný softwa- rový nebo hardwarový prostředek pro využití dat pro ověřování podpisu; „osvědčením“ elektronické potvrzení, které spojuje data pro ověřování podpisu s určitou osobou a potvrzuje totožnost této osoby; 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. „kvalifikovaným osvědčením“ osvědčení, které splňuje poža- davky uvedené v příloze I a které vydává ověřovatel, jenž spl- ňuje požadavky uvedené v příloze II; 11. „ověřovatelem“ subjekt nebo právnická či fyzická osoba, která vydává osvědčení nebo poskytuje jiné služby souvise- jící s elektronickými podpisy; 12. „produktem pro elektronický podpis“ hardware nebo software nebo jeho odpovídající části, které jsou určeny k tomu, aby je ověřovatel používal pro poskytování služeb souvisejících s elektronickými podpisy nebo které jsou určeny pro vytváření nebo ověřování elektronických pod- pisů; 13. „dobrovolnou akreditací“ jakékoli povolení, které stanoví zvláštní práva a povinnosti pro poskytování ověřovacích slu- žeb a které uděluje na žádost dotčeného ověřovatele veřejný nebo soukromý subjekt pověřený stanovením těchto práv a povinností a dohledem nad jejich dodržováním, přičemž ověřovatel není oprávněn vykonávat práva vyplývající z povolení, dokud neobdrží rozhodnutí tohoto subjektu. 242 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 24 Článek 3 Přístup na trh 2. Členské státy dbají, aby produkty pro elektronický podpis, které jsou v souladu s touto směrnicí, byly propuštěny do volného oběhu na vnitřním trhu. 1. Členské státy nebudou poskytování ověřovacích služeb pod- miňovat předběžným povolením. Článek 5 2. Aniž je dotčen odstavec 1, mohou členské státy zavést nebo zachovat dobrovolné akreditační systémy, jejichž cílem je zlepšit úroveň poskytovaných ověřovacích služeb. Veškeré požadavky na tyto systémy musí být objektivní, průhledné, proporcionální a nediskriminační. Členské státy nesmí omezovat počet akredito- vaných ověřovatelů z důvodů, které spadají do oblasti působnosti této směrnice. 3. Každý členský stát zajistí zavedení odpovídajícího systému, který umožní dohled nad ověřovateli, kteří jsou usazeni na jeho území a kteří vydávají kvalifikovaná osvědčení pro veřejnost. 4. Vhodné veřejné či soukromé subjekty pověřené členskými státy stanoví shodu prostředků pro bezpečné vytváření podpisů s požadavky uvedenými v příloze III. Komise postupem podle článku 9 vymezí kritéria, podle nichž členské státy stanoví, zda může být subjekt pověřen. Rozhodnutí subjektů uvedených v prvním pododstavci o shodě s požadavky uvedenými v příloze III bude uznáno všemi člen- skými státy. 5. Komise může postupem podle článku 9 přidělit a zveřejnit v Úředním věstníku Evropských společenství čísla norem obecně uznávaných pro produkty pro elektronický podpis. Je-li produkt pro elektronický podpis v souladu s těmito normami, předpokládají členské státy, že rovněž splňuje požadavky uvedené v příloze II písm. f) a v příloze III. 6. Členské státy a Komise spolupracují při podporování rozvoje a používání prostředků pro ověřování podpisu s ohledem na doporučení o prostředcích pro bezpečné ověřování podpisu uve- dených v příloze IV a v zájmu spotřebitele. 7. Členské státy mohou používání elektronických podpisů ve veřejném sektoru podmínit případnými doplňujícími poža- davky. Tyto požadavky musí být objektivní, průhledné, propor- cionální a nediskriminační a musí se vztahovat pouze na zvláštní vlastnosti daného použití. Tyto požadavky nesmí vytvářet překážky při poskytování přeshraničních služeb občanům. Článek 4 Zásady vnitřního trhu 1. Každý členský stát bude pro ověřovatele usazené na svém území a pro služby, které poskytují uplatňovat vnitrostátní právní předpisy, které přijme na základě této směrnice. Členské státy nesmí v oblastech, na které se vztahuje tato směrnice, omezovat poskytování ověřovacích služeb pocházejících z jiného členského státu. Právní účinky elektronických podpisů 1. Členské státy dbají, aby zaručené elektronické podpisy zalo- žené na kvalifikovaných osvědčeních a vytvořené pomocí prostředků pro bezpečné vytváření podpisu: a) splňovaly právní požadavky na podpis ve vztahu k datům v elektronické podobě, stejně jako vlastnoruční podpisy spl- ňují tyto požadavky ve vztahu k údajům vlastnoručně psaným nebo vytištěným na papíře; a b) byly přijímány jako důkazy v soudním řízení. 2. Členské státy dbají, aby elektronickým podpisům nebyly odpírány právní účinky a aby nebyly odmítány jako důkazy v soudním řízení pouze z důvodu, že: — mají elektronickou podobu, nebo — se nezakládají na kvalifikovaném osvědčení, nebo — se nezakládají na kvalifikovaném osvědčení vydaném akredi- tovaným ověřovatelem, nebo — nejsou vytvořeny prostředkem pro bezpečné vytváření pod- pisu. Článek 6 Odpovědnost 1. Členské státy přinejmenším zajistí, aby ověřovatel, který pro veřejnost vydává osvědčení jako kvalifikované osvědčení nebo který se veřejnosti za toto osvědčení zaručuje, byl odpovědný za škodu způsobenou jakémukoli subjektu nebo fyzické či právnické osobě, která se na toto osvědčení důvodně spoléhá, pokud jde o: a) přesnost veškerých informací obsažených v kvalifikovaném osvědčení ke dni jeho vydání a o uvedení veškerých údajů sta- novených pro kvalifikované osvědčení; b) ujištění, že v době vydání osvědčení byla podepisující osoba uvedená v kvalifikovaném osvědčení držitelem dat pro vytváření podpisu odpovídajících datům pro ověřování pod- pisu uvedeným nebo označeným v osvědčení; c) ujištění, že data pro vytváření podpisu a data pro ověřování podpisu mohou být použita doplňujícím způsobem v případě, kdy ověřovatel vytváří obě tyto složky, ledaže ověřovatel prokáže, že nejednal z nedbalosti. 13/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 243 2. Členské státy přinejmenším zajistí, aby ověřovatel, který pro veřejnost vydá osvědčení jako kvalifikované osvědčení, byl odpo- vědný za škody způsobené jakémukoli subjektu nebo fyzické či právnické osobě, kteří se na toto osvědčení důvodně spoléhají, pokud opomene zaregistrovat odvolání osvědčení, ledaže ověřovatel prokáže, že nejednal z nedbalosti. 3. Členské státy zajistí, aby ověřovatel mohl v kvalifikovaném osvědčení určit omezení pro jeho použití, pokud tato omezení mohou být známá třetím osobám. Ověřovatel neodpovídá za škody vyplývající z použití kvalifikovaného osvědčení, které přesahuje v něm uvedená omezení. 4. Členské státy zajistí, aby ověřovatel mohl v kvalifikovaném osvědčení uvádět mezní hodnoty transakcí, pro které lze osvěd- čení použít, pokud je toto omezení známé třetí osobám. Ověřovatel neodpovídá za škody vyplývající z překročení tohoto maximálního omezení. 5. Ustanovením odstavců 1 až 4 není dotčena směrnice Rady 93/13/EHS ze dne 5. dubna 1993 o nepřiměřených podmínkách ve spotřebitelských smlouvách (1). Článek 7 Mezinárodní hlediska 1. Členské státy zajistí, aby osvědčení, která ověřovatel usazený ve třetí zemi vydá pro veřejnost jako kvalifikovaná osvědčení, byla uznávána jako právně rovnocenná osvědčením vydaným ověřovatelem usazeným ve Společenství, pokud: a) ověřovatel splňuje podmínky uvedené v této směrnici a byl akreditován v rámci dobrovolného akreditačního systému zřízeného v členském státě; nebo b) se ověřovatel usazený ve Společenství, který splňuje poža- davky uvedené v této směrnici, za toto osvědčení zaručí; nebo c) jsou osvědčení nebo ověřovatel uznány na základě dvou- stranné nebo mnohostranné dohody mezi Společenstvím a třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi. 2. S cílem usnadnit přeshraniční ověřovací služby s třetími zeměmi a právní uznání zaručených elektronických podpisů pocházejících ze třetích zemí předloží Komise případně návrhy na účinné provádění norem a mezinárodních dohod vztahujících se na ověřovací služby. Zvláště podle potřeby předloží Radě návrhy na odpovídající zmocnění pro jednání o dvoustranných a mno- hostranných dohodách se třetími zeměmi a mezinárodními orga- nizacemi. Rada rozhoduje kvalifikovanou většinou. 3. Pokud se Komise dozví, že podniky Společenství mají obtíže s přístupem na trh třetích zemí, může podle potřeby předložit Radě návrhy na udělení nezbytného zmocnění pro sjednání srov- natelných práv pro podniky Společenství v těchto třetích zemích. Rada se usnáší kvalifikovanou většinou. Opatřeními přijatými v souladu s tímto odstavcem nebudou dotčeny závazky Společenství a členských států vyplývající z příslušných mezinárodních dohod. Článek 8 Ochrana dat 1. Členské státy zajistí, aby ověřovatelé a vnitrostátní subjekty odpovědné za akreditaci nebo dohled plnily požadavky stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpra- cováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (2). 2. Členské státy zajistí, aby ověřovatel, který pro veřejnost vydává osvědčení, mohl osobní údaje shromažďovat pouze přímo od dotčené osoby nebo s jejím výslovným souhlasem a výlučně v míře nezbytné pro vydání a uchování osvědčení. Pro jiné účely nelze údaje shromažďovat ani zpracovávat bez výslovného sou- hlasu dotčené osoby. 3. Aniž jsou dotčeny právní účinky přiznané pseudonymům vni- trostátními právními předpisy, nesmí členské státy ověřovateli bránit, aby v osvědčení místo jména podepisující osoby uvedl pseudonym. Článek 9 Výbor 1. Komisi je nápomocen „výbor pro elektronické podpisy“ (dále jen „výbor“). 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 roz- hodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhod- nutí. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce. 3. Výbor přijme svůj jednací řád. Článek 10 Úkoly výboru Výbor objasní požadavky uvedené v přílohách této směrnice, kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 a obecně uznávané normy pro produkty pro elektronický podpis stanovené a zveřejněné v souladu s čl. 3 odst. 5 postupem podle čl. 9 odst. 2. (1) Úř. věst. L 95, 21. 4. 1993, s. 29. (2) Úř. věst. L 281, 23. 11. 1995, s. 31. 244 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 24 Článek 11 Oznámení Článek 13 Provádění 1. Členské státy oznámí Komisi a ostatním členským státům: a) informace o dobrovolných akreditačních systémech na vnitro- státní úrovni, jakož i veškeré doplňující požadavky podle čl. 3 odst. 7; b) názvy a sídla vnitrostátních subjektů odpovědných za akredi- taci a dohled, jakož i subjektů uvedených v čl. 3 odst. 4; c) názvy a sídla všech vnitrostátních akreditovaných ověřovatelů. 2. Členské státy oznámí veškeré informace poskytované podle odstavce 1 a jejich změny co nejdříve. Článek 12 Přezkoumání 1. Komise přezkoumá provádění této směrnice a nejpozději do 19. července 2003 o něm podá zprávu Evropskému parlamentu a Radě. 2. V rámci přezkoumání lze mimo jiné stanovit, zda je vhodné změnit oblast působnosti této směrnice s přihlédnutím k rozvoji techniky, trhu a právní úpravy. Zpráva o přezkoumání bude zejména obsahovat zhodnocení hledisek týkajících se harmoni- zace provedené na základě získaných zkušeností. Ke zprávě budou případně připojeny návrhy právní úpravy. 1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 19. července 2001. Neprodleně o o nich uvědomí Komisi. Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy. 2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitros- tátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. Článek 14 Vstup v platnost Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Článek 15 Určení Tato směrnice je určena členským státům. V Bruselu dne 13. prosince 1999. Za Evropský parlament předsedkyně N. FONTAINE Za Radu předsedkyně S. HASSI 13/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 245 PŘÍLOHA I Požadavky na kvalifikovaná osvědčení Kvalifikovaná osvědčení musí obsahovat: a) poznámku, že osvědčení se vydává jako kvalifikované osvědčení; b) označení ověřovatele a název státu, ve kterém je ověřovatel usazen; c) jméno podepisující osoby nebo pseudonym, který je jako takový označen; d) možnost případně uvést zvláštní znaky podepisující osoby, v závislosti na účelu určení osvědčení; e) data pro ověřování podpisu, která odpovídají datům pro vytváření podpisu, která má pod kontrolou podepisující osoba; f) označení začátku a konce doby platnosti osvědčení; g) identifikační kód osvědčení; h) zaručený elektronický podpis ověřovatele, který osvědčení vydává; i) případně omezení oblasti použitelnosti osvědčení; a j) případně omezení hodnot transakcí, pro něž lze osvědčení použít. 246 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 24 PŘÍLOHA II Požadavky na ověřovatele, kteří vydávají kvalifikovaná osvědčení Ověřovatelé musí: a) prokázat dostatečnou způsobilost pro poskytování ověřovacích služeb; b) zajistit provozování rychlého a bezpečného adresáře a bezpečné a okamžité odvolávací služby; c) zajistit, aby bylo možné přesně stanovit datum a čas, kdy bylo osvědčení vydáno nebo odvoláno; d) vhodnými prostředky v souladu s vnitrostátními právními předpisy ověřit totožnost a případně zvláštní znaky osoby, které je kvalifikované osvědčení vydáváno; e) zaměstnávat personál, který má odborné znalosti, zkušenosti a kvalifikaci nezbytné pro poskytování služeb, a zejména schopnosti řízení, odborné znalosti v oblasti technologie elektronických podpisů a důkladnou znalost přiměřených bezpečnostních postupů; rovněž musí používat administrativní a řídicí postupy a metody, které budou přizpůsobeny uznaným normám a budou s nimi v souladu; f) používat důvěryhodné systémy a produkty, které jsou chráněny proti pozměňování a které zajišťují technickou a šifrovací bezpečnost funkcí, které tyto systémy a produkty zajišťují; g) přijmout opatření proti padělání osvědčení a, pokud ověřovatel vytváří data pro vytváření podpisů, zajistit uta- jení v průběhu tvorby těchto dat; h) mít k dispozici dostatečné finanční zdroje na provoz v souladu s požadavky této směrnice, zejména na převzetí odpovědnosti za škody, např. uzavřením vhodného pojištění; i) zaznamenávat veškeré související informace o kvalifikovaných osvědčeních po přiměřenou dobu, zejména pro potřeby poskytnutí důkazu o osvědčení pro účely soudního řízení. Záznam může mít elektronickou podobu; j) neuchovávat ani nekopírovat data pro vytváření podpisu osoby, které ověřovatel poskytl klíčové řídicí služby; k) před uzavřením smluvního vztahu s osobou, která požaduje na podporu svého elektronického podpisu osvěd- čení, informovat tuto osobu trvalými komunikačními prostředky o přesných způsobech a podmínkách použí- vání osvědčení, včetně omezení uložených pro jeho použití, existenci dobrovolného akreditačního systému a postupech vyřizování stížností a mimosoudního urovnávání sporů. Tato informace, kterou lze předat elektro- nickou cestou, musí mít písemnou podobu a musí být ve snadno srozumitelném jazyce. Důležité části této infor- mace musí být na požádání k dispozici třetím osobám, které se spoléhají na toto osvědčení; l) používat důvěryhodný systém pro uchovávání osvědčení v podobě, kterou lze ověřit, aby: — zařazování a změny dat mohly provádět pouze pověřené osoby, — bylo možno kontrolovat pravost informací, — osvědčení byla veřejně přístupná k vyhledávání pouze v těch případech, kdy držitel osvědčení poskytl svůj souhlas, a — provozovateli byly zjevné jakékoli technické změny zpochybňující tyto bezpečnostní požadavky. 13/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 247 PŘÍLOHA III Požadavky na prostředky pro bezpečné vytváření elektronických podpisů 1. Prostředky pro bezpečné vytváření podpisů musí vhodnými technickými prostředky a postupy přinejmenším zajistit, aby: a) se data pro vytváření podpisu mohla vyskytnout pouze jedenkrát a aby bylo dostatečně zajištěno jejich uta- jení; b) bylo dostatečně zajištěno, že data pro vytváření podpisu nelze odvodit a že podpis je dostupnými technic- kými prostředky chráněn proti jakémukoli padělání; c) podepisující osoba měla možnost data pro vytváření spolehlivě chránit proti jejich zneužití třetí osobou. 2. Prostředky pro bezpečné vytváření podpisů nesmí měnit data, která mají být podepsána, ani bránit tomu, aby tato data byla podepisující osobě předložena před procesem podepisování. 248 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 24 PŘÍLOHA IV Doporučení pro bezpečné ověřování podpisu Během procesu ověřování podpisu by mělo být s dostatečnou jistotou zajištěno, aby: a) data používaná pro ověření podpisu odpovídala datům zobrazeným ověřovateli; b) byl podpis spolehlivě ověřen a výsledek tohoto ověření byl řádně zobrazen; c) ověřovatel mohl, bude-li to nezbytné, spolehlivě zjistit obsah podepsaných dat; d) pravost a platnost osvědčení vyžádaného při ověřování podpisu byly spolehlivě ověřeny; e) výsledek ověření a totožnost podepisující osoby byly řádně zobrazeny; f) bylo jasně uvedeno použití pseudonymu; a g) bylo možné zjistit veškeré změny ovlivňující bezpečnost