title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2268/99 esittäjä(t): Hans Kronberger (NI) komissiolle. Hierojan koulutuksen tunnustaminen Euroopan unionissa.

eurovoc_concepts:
Austria
Germany
application of EU law
legal basis
paramedical profession
recognition of diplomas

text: C 303 E/40 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 d(cid:228)nn(cid:246)n mukaan kuuluvista oikeuksista saa tietoja my(cid:246)s kansalaisten Vastauspalvelusta (ilmainen numero kaikissa j(cid:228)senvaltioissa) tai Internetist(cid:228). (1) Yleist(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) ei voida soveltaa ammatteihin, joista on annettu kelpoisuuden v(cid:228)himm(cid:228)istason yhten(cid:228)ist(cid:228)mist(cid:228) koskevia s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksi(cid:228) (esimerkiksi l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit, yleissairaanhoitajat, k(cid:228)til(cid:246)t, hammasl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit, farmaseutit ja jossain m(cid:228)(cid:228)rin my(cid:246)s arkkitehdit). N(cid:228)iden ammattien osalta tutkintojen tunnustaminen on automaattista. (2) EYVL L 19, 24. 1. 1989. (3) EYVL L 209, 24. 7. 1992. (4) Ks. direktiivin 89/48/ETY 8 artiklan 2 kohta sek(cid:228) direktiivin 92/51/ETY 12 artiklan 2 kohta. (2000/C 303 E/036) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2268/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hans Kronberger (NI) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Hierojan koulutuksen tunnustaminen Euroopan unionissa Saksan Ala-Baijerin viranomaiset hylk(cid:228)siv(cid:228)t koskevan hakemuksen. It(cid:228)vallan kansalaisen hierojan koulutuksen tunnustamista Hylk(cid:228)(cid:228)minen perusteltiin sill(cid:228), ett(cid:228) direktiivin 92/51/ETY (1) ja Saksan hierojia sek(cid:228) fysioterapeutteja koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n 2 § 4 kohdan mukaan koulutusta ei voida tunnustaa, koska it(cid:228)valtalainen hierojan toimenkuva eroaa vastaavasta saksalaisesta toimenkuvasta, vaikka niiden v(cid:228)lill(cid:228) on paljon yht(cid:228)l(cid:228)isyyksi(cid:228). Hakija sai Bonnissa sijaitsevalta asiasta vastaavalta ministeri(cid:246)lt(cid:228) kuitenkin p(cid:228)invastaista tietoa, jonka mukaan h(cid:228)nen koulutuksensa tunnustaminen on mahdollista 16 § mukaisesti EU:n direktiivien puitteissa. Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten mukaista, ett(cid:228) Saksa ei tunnusta It(cid:228)vallan kansalaisen hierojan koulutusta? 2. Mit(cid:228) oikeusperustaa kyseiseen asiaan on sovellettava? (1) EYVL L 209, 24. 7. 1992, s. 25. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 2000) 1. Kyll(cid:228), mik(cid:228)li kyseiset ammatit ovat erilaisia siten kuin j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) esitet(cid:228)(cid:228)n. 2. Yleisest(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n neuvoston 21. joulukuuta 1988 antamassa direktiiviss(cid:228) 89/48/ETY, joka koskee v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintoto- distusten tunnustamista koskevaa yleisest(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) (1), sek(cid:228) neuvoston 18. kes(cid:228)kuuta 1992 antamassa direktiiviss(cid:228) 92/51/ETY, joka koskee direktiivi(cid:228) 89/48/ETY t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ammatillisen koulutuksen tunnus- tamista koskevaa toista yleist(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) yleist(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) on tarkoitus periaatteessa soveltaa tutkintotodistusten ja ammattip(cid:228)tevyyden tunnustamiseen yhteis(cid:246)ss(cid:228) direktiiveiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)dettyj(cid:228) poikkeuksia lukuun ottamatta. Tiettyjen edellytysten on kuitenkin t(cid:228)ytytt(cid:228)v(cid:228); erityisesti henkil(cid:246)n ammattip(cid:228)tevyyden on oltava t(cid:228)ydellinen, ja h(cid:228)nen on haettava tutkintotodistustensa tunnustamista yhteis(cid:246)n j(cid:228)senvaltiossa harjoittaakseen samaa ammattia, jossa h(cid:228)n on saanut kyseisen koulutuksen. Jos direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)detyt edellytykset eiv(cid:228)t t(cid:228)yty, j(cid:228)senvaltio voi kielt(cid:228)yty(cid:228) soveltamasta n(cid:228)it(cid:228) direktiivej(cid:228). Kielteisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen on luonnollisesti oltava perusteltu, jotta voidaan todeta, kuuluuko kyseinen tapaus direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)dettyihin poikkeuksiin. jonka harjoittamiseen h(cid:228)nell(cid:228) on p(cid:228)tevyys siin(cid:228) j(cid:228)senvaltiossa, 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/41 Yksitt(cid:228)inen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s perustuu siihen, ett(cid:228) muuttajan ammattip(cid:228)tevyytt(cid:228) verrataan koulutukseen, joka vaadi- taan kyseisen ammatin harjoittamiseksi toisessa j(cid:228)senvaltiossa (t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa sovelletaan kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)). Lis(cid:228)ksi se j(cid:228)senvaltio, jossa muuttaja haluaa harjoittaa ammattia, ottaa huomioon ammat- tien toimenkuvan n(cid:228)iss(cid:228) kahdessa j(cid:228)senvaltiossa. Yksitt(cid:228)istapaukseen liittyvien seikkojen arviointi kuuluu kansallisten viranomaisten toimivaltaan direktiiveiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)detyn menettelyn mukaisesti, ja perusteltu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s annetaan nelj(cid:228)n kuukauden kuluessa muuttajaa koskevien kaikkien asiakirjojen esitt(cid:228)misest(cid:228) toimivaltaiselle viranomaiselle. Se, ett(cid:228) kahdella ammatilla on samanlainen nimike kahdessa j(cid:228)senvaltiossa, ei merkitse, ett(cid:228) kyseess(cid:228) olisi sama ammatti. P(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)ess(cid:228) kahden ammatin luonteesta kahdessa eri j(cid:228)senvaltiossa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) tekij(cid:228)n(cid:228) on ammatin toimenkuva eik(cid:228) ammattinimike. Jos eroavuudet ovat kovin suuria, kyseess(cid:228) voi olla kaksi eri ammattia n(cid:228)iss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa, t(cid:228)ll(cid:246)in voida soveltaa. T(cid:228)m(cid:228) on kuitenkin poikkeuksellinen tilanne. Kun kahden j(cid:228)senvaltion vaatiman koulutuksen v(cid:228)lill(cid:228) on merkitt(cid:228)vi(cid:228) eroja, muuttajaa voidaan pyyt(cid:228)(cid:228) suorittamaan toimenpiteit(cid:228), joilla korvataan koulutusten v(cid:228)liset merkitt(cid:228)v(cid:228)t erot. ja yleist(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) ei T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa asianomaisen henkil(cid:246)n on turvattava oikeutensa vastaanottavassa j(cid:228)senvaltiossa sen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti ja k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) muutoksenhakumahdollisuutta. Mainittu direktiivi antaa muuttajalle mahdollisuuden nostaa kanne kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti. Lis(cid:228)ksi Saksan viranomaisten antamien tietojen mukaan asianomainen henkil(cid:246) voi pyyt(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen antaneessa osavaltiossa terveysministeri(cid:246)t(cid:228) (Gesundheitsministerium) tarkistamaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen. (1) EYVL L 19, 24. 1. 1989 (suomenkielinen erityispainos, alue 6, nide 2, s. 192). (2000/C 303 E/037) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2276/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Cristiana Muscardini (UEN) neuvostolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Internetin kotisivujen valvontaviranomainen Internetiss(cid:228) kasvaa sellaisten kotisivujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), joilla annetaan ohjeita synteettisten huumeiden valmista- misesta ja tietoja siit(cid:228), mist(cid:228) saa aseita sek(cid:228) tietoja siit(cid:228), mist(cid:228) saa lapsia seksuaalista hyv(cid:228)ksik(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) varten. Voisiko Euroopan unioni asettaa viranomaisen, joka tutkisi kaikki sellaiset kotisivut, jotka selv(cid:228)sti rikkovat j(cid:228)senvaltioiden lakeja ja selvitt(cid:228)isi, mitk(cid:228) toimet ovat tarpeen, jotta estett(cid:228)isiin Internetin k(cid:228)ytt(cid:246) lakiemme rikkomiseen ja rikolliseen toimintaan? Vastaus (10. ja 11. huhtikuuta 2000) Euroopan unioni on arvoisan parlamentin j(cid:228)senen tavoin huolissaan rikolliseen k(cid:228)ytt(cid:228)ytymiseen rohkai- sevia tietoja sis(cid:228)lt(cid:228)vien Internet-kotisivujen runsaudesta. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi unioni on antanut Europolille teht(cid:228)v(cid:228)ksi torjua Internet-rikollisuutta siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin kuin kyseisen rikollisuuden torjunta kuuluu sen toimivaltaan. Europol on ollut toiminnassa 1. hein(cid:228)kuuta 1999 l(cid:228)htien, laittoman huumausainekaupan ja ihmiskaupan sek(cid:228) samalla alaik(cid:228)isten hyv(cid:228)ksik(cid:228)yt(cid:246)n ja lapsipornoaineiston tuotannon, myynnin ja levitt(cid:228)misen torjunnassa Europol-yleissopi- muksessa mainittujen tavoitteiden puitteissa (1) (2). ja se toimii jo nyt J(cid:228)senvaltiot vastaavat Europolin toimivallasta riippumatta Internetiss(cid:228) olevien tietojen valvonnasta. Yht(cid:228) jolla on levitetty laittomia yhteydentarjoajaa vastaan on jo nostettu syyte t(cid:228)m(cid:228)n yll(cid:228)pidetty(cid:228) sivustoa, tietoja. Kuten kysymykseen n:o H-0202/97 (esitt(cid:228)j(cid:228) Anne McIntosh) annetussa vastauksessa todetaan, neuvosto pit(cid:228)(cid:228) eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) kysymyst(cid:228) Internetiss(cid:228) levitett(cid:228)vien tietojen valvonnasta pyrkien kuitenkin ottamaan sivustoilla olevien tietojen valvonnassa huomioon vapaan tiedonv(cid:228)lityksen yleiset periaatteet


title: QUESTION ÉCRITE E-2386/99 posée par Bart Staes (Verts/ALE) au Conseil. Aide allemande à la construction d'un laboratoire pour armes chimiques.

eurovoc_concepts:
Germany
Türkiye
UN convention
application of EU law
application of the law
arms control
chemical weapon
disarmament
military cooperation

formats: html pdf print

text: C 280 E/38 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 Quels arguments justifient un report de la fermeture du rØacteur nuclØaire trŁs dangereux de 3. Bohunice? Quel dØlai 4. Bohunice? la Commission propose-t-elle maintenant pour la fermeture du rØacteur nuclØaire de RØponse donnØe par M. Verheugen au nom de la Commission (17 janvier 2000) La Commission n(cid:146)a jamais posØ comme condition pour l(cid:146)adhØsion de la Slovaquie (cid:224) la CommunautØ la fermeture en 2000 des rØacteurs de Bohunice V1. Dans l(cid:146)Agenda 2000, la Commission a exhortØ les pays candidats exploitant des rØacteurs ne pouvant pas Œtre mis aux normes (cid:224) les fermer le plus t(cid:244)t possible. Bien que Bohunice V1 entre dans cette catØgorie, il convient de noter que des experts occidentaux ont reconnu les progrŁs rØalisØs depuis 1996 pour amØliorer les niveaux de sØcuritØ de Bohunice V1. La Commission considŁre que l(cid:146)engagement pris par les autoritØs slovaques de fermer Bohunice V1 en 2006 (unitØ 1) et 2008 (unitØ 2) est rØaliste et ØquilibrØ, compte tenu des consØquences Øconomiques, sociales et politiques pour la Slovaquie de la fermeture rapide de ces rØacteurs, ainsi que des amØliorations de la sØcuritØ rØcemment apportØes (cid:224) cette centrale. L(cid:146)engagement de la Slovaquie relatif (cid:224) la fermeture de Bohunice V1 fera l(cid:146)objet d(cid:146)un suivi attentif dans le cadre du processus d(cid:146)adhØsion. La Commission mettra tout en (cid:156)uvre pour assurer le respect des dates de fermeture annoncØes par les autoritØs slovaques. (2000/C 280 E/036) QUESTION (cid:201)CRITE E-2386/99 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) au Conseil (13 dØcembre 1999) Objet: Aide allemande (cid:224) la construction d(cid:146)un laboratoire pour armes chimiques Le ministŁre allemand de la dØfense a admis rØcemment qu(cid:146)il veut aider la Turquie (cid:224) construire un laboratoire chimique militaire. Le projet n(cid:146)aurait qu(cid:146)une fonction «purement dØfensive». Pourtant, le programme de la cha(cid:238)ne ZDF «Kennzeichen D» a rØcemment citØ des sources militaires selon lesquelles l(cid:146)armØe turque avait encore utilisØ, le 11 mai 1999, des armes chimiques contre le PKK kurde. Vingt kurdes auraient trouvØ la mort (cid:224) cette occasion. Il ressort d(cid:146)une Øtude de l(cid:146)universitØ de Munich que, en outre, les ogives des obus chimiques utilisØs par les Turcs avaient ØtØ livrØs par les firmes allemandes Buck et Depyfag. Le Conseil a-t-il connaissance de l(cid:146)aide allemande (cid:224) la construction d(cid:146)un nouveau laboratoire 1. chimique militaire en Turquie? 2. Cette coopØration germano-turque est-elle conforme aux obligations internationales et europØennes et aux engagements en matiŁre de dØsarmement et de contr(cid:244)le des armements, en particulier pour ce qui concerne les armes chimiques? 3. Le Conseil s(cid:146)opposera-t-il dorØnavant (cid:224) l(cid:146)aide allemande (cid:224) la construction d(cid:146)un nouveau laboratoire chimique militaire en Turquie, maintenant qu(cid:146)il est au courant de ce fait? Dans l(cid:146)affirmative, de quelle fa(cid:231)on fera-t-il conna(cid:238)tre son opposition au gouvernement allemand? Dans la nØgative, pourquoi? 4. Le Conseil sait-il que, le 11 mai 1999, l(cid:146)armØe turque a utilisØ des armes chimiques contre le PKK kurde? Dans la nØgative, pourquoi le Conseil n(cid:146)est-il pas informØ de cette violation de la convention des Nations unies sur les armes chimiques par un pays candidat (cid:224) l(cid:146)adhØsion? 5. Le Conseil a-t-il fait part au gouvernement turc de son mØcontentement face (cid:224) cette violation? Dans l(cid:146)affirmative, comment le gouvernement turc a-t-il rØagi? Dans la nØgative, le Conseil fera-t-il maintenant part de son mØcontentement au gouvernement turc face (cid:224) cette violation, dŁs lors qu(cid:146)il est maintenant au courant de ce fait? Dans la nØgative, pourquoi? 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/39 Le Conseil va-t-il ouvrir une enquŒte sur l(cid:146)utilisation d(cid:146)ogives d(cid:146)obus allemands lors d(cid:146)une attaque 6. chimique en Turquie Øtant donnØ que ce matØriel a ØtØ fourni par un (cid:201)tat membre de l(cid:146)Union europØenne et qu(cid:146)il s(cid:146)agit d(cid:146)une action d(cid:146)un (cid:201)tat candidat (cid:224) l(cid:146)adhØsion qui va (cid:224) l(cid:146)encontre de la convention des Nations unies sur les armes chimiques? Dans la nØgative, pourquoi? RØponse (13 mars 2000) Tous les (cid:201)tats membres de l(cid:146)UE sont parties (cid:224) la Convention sur l(cid:146)interdiction de la mise au point, de la fabrication, du stockage et de l(cid:146)emploi des armes chimiques et sur leur destruction (convention sur les armes chimiques). L(cid:146)article Ier de cette convention prØvoit, parmi d(cid:146)autres obligations d(cid:146)ordre gØnØral, que chaque (cid:201)tat partie «s(cid:146)engage (cid:224) ne jamais, en aucune circonstance,. mettre au point, fabriquer, acquØrir d(cid:146)une autre maniŁre, stocker ou conserver d(cid:146)armes chimiques, ou transfØrer, directement ou indirectement, d(cid:146)armes chimiques (cid:224) qui que ce soit», ni. «aider, encourager ou inciter quiconque, de quelque maniŁre que ce soit, (cid:224) entreprendre quelque activitØ que ce soit qui est interdite (cid:224) un (cid:201)tat partie en vertu de la prØsente Convention». L(cid:146)Organisation pour l(cid:146)interdiction des armes chimiques (OIAC) veille (cid:224) la mise en (cid:156)uvre des dispositions de cette convention, y compris celles qui visent la vØrification internationale du respect de cet instrument. Les (cid:201)tats parties (cid:224) la convention sur les armes chimiques sont tous membres de l(cid:146)OIAC. Les sources auxquelles l(cid:146)Honorable Parlementaire se rØfŁre, n(cid:146)ont pas ØtØ portØes (cid:224) la connaissance du Conseil. (2000/C 280 E/037) QUESTION (cid:201)CRITE E-2394/99 posØe par Raffaele Costa (PPE-DE) au Conseil (13 dØcembre 1999) Objet: Tunnel du col de Tende (cid:129) ConsidØrant que le tunnel du col de Tende constitue le seul passage alpin reliant le sud du PiØmont et la France, (cid:129) considØrant que, au cours de la derniŁre dØcennie, le tunnel a ØtØ bloquØ (cid:224) plusieurs reprises (cid:224) cause d(cid:146)Øboulements ou de risques d(cid:146)Øboulement, principalement dus (cid:224) l(cid:146)affaissement de la calotte, dØsormais usØe et soumise (cid:224) des pressions, (cid:129) considØrant que, en consØquence, le trafic a ØtØ ralenti et rendu difficile, voire arrŒtØ pendant de longues pØriodes, (cid:129) considØrant qu(cid:146)il semble difficile de rØ-amØnager cet ouvrage, qui date de 1876, pour qu(cid:146)il fonctionne de maniŁre normale et utile, (cid:129) considØrant que le tunnel lui-mŒme est situØ (cid:224) une altitude considØrable et prØsente des risques trŁs sØrieux pour la circulation routiŁre et pour l(cid:146)Øvacuation des personnes en cas d(cid:146)accident, (cid:129) considØrant que, pour accØder au tunnel, on est contraint d(cid:146)emprunter des itinØraires difficiles (cid:129) en particulier pour les vØhicules lourds (cid:129) comportant des passages en haute altitude, (cid:129) considØrant que les nombreuses hypothŁses de travail ØlaborØes pour mettre au point des projets de liaison plus rapide (cid:129) dans la rØgion (cid:129) entre la France et l(cid:146)Italie ont subi des retards et des arrŒts, parfois de plusieurs mois, sans que des progrŁs rØels aient ØtØ accomplis, le Conseil pourrait-il donner son avis et indiquer ses intentions quant (cid:224) l(cid:146)avenir du tunnel de Tende et/ou de la liaison routiŁre concernØe (nouveau tunnel (cid:129) et (cid:224) quelle altitude (cid:129) ou rØ-amØnagement du tunnel existant) et, de maniŁre plus gØnØrale, quant aux liaisons routiŁres sur l(cid:146)axe joignant la France et le sud du PiØmont, en Italie?