title: Az Európai Parlament és a Tanács 1999/92/EK irányelve (1999. december 16.) a robbanásveszélyes légkör kockázatának kitett munkavállalók biztonságának és egészségvédelmének javítására vonatkozó minimumkövetelményekről (15. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)

eurovoc_concepts:
environmental risk prevention
explosive
mining extraction
occupational health
safety standard

text: 414 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/3. kötet 31999L0092 2000. 1. 28. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 23/57 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1999/92/EK IRÁNYELVE (1999. december 16. ) a robbanásveszélyes légkör kockázatának kitett munkavállalók biztonságának és egészségvédelmének irányelv a 89/391/EGK irányelv javítására vonatkozó minimumkövetelményekről (15. egyedi 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 137. cikkére, tekintettel a Bizottságnak a munkahelyi biztonsági, higiéniai és a egészségvédelmi Kőszénbányák és Egyéb Nyersanyagkitermelő Iparágak Biztonsági és Egészségügyi Állandó Bizottságával folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára (1), bizottsággal, tanácsadó valamint tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően, az egyeztető bizottság által 1999. október 21-én jóváhagyott együttes szövegtervezet (3) figyelembevételével, mivel: (1) (2) (3) (4) (5) a Szerződés 137. cikke előírja, hogy a Tanács irányelvek útján minimumkövetelményeket fogadjon el azért, hogy különösen a munkakörnyezet tekintetében javításokat ösz- tönözzön a munkavállalók egészségének és biztonságának magasabb szintű biztosítása érdekében; e cikk értelmében ezekben az irányelvekben kerülni kell olyan közigazgatási, pénzügyi és jogi korlátozások előírá- sát, amelyek gátolnák a kis- és középvállalkozások alapítá- sát és fejlődését; a munkahelyi biztonság, higiénia és egészségvédelem javí- tása olyan cél, amelyet nem szabad tisztán gazdasági megfontolásoknak alárendelni; egészsége védelmét, amennyiben biztosítani kell a munkavállalók biztonságát és elengedhetetlen azoknak a minimumkövetelményeknek a betartása, amelyek a robba- násveszélyes légkör kockázatának kitett munkavállalók biztonságának és egészségvédelmének javításához szüksé- gesek; ez az irányelv egyedi irányelv a munkavállalók munkahelyi javítását biztonságának egészségvédelmének és (1) HL C 332. , 1995. 9. 12. , 10. o. és HL C 184. , 1997. 6. 17. , 1. o. (2) HL C 153. , 1996. 5. 28. , 35. o. (3) Az Európai Parlament 1996. június 20-i véleménye (HL C 198. , 1996. 7. 8. , 160. o. ), amit 1999. május 4-én erősítettek meg (HL C 279. , 1999. 10. 1. , 55. o. ), a Tanács 1998. december 22-i közös állásfoglalása (HL C 55. , 1999. 2. 25. , 45. o. ), az Európai Parlament 1999. május 6-i határozata (HL C 279. , 1999. 10. 1. , 386. o. ), az Euró- pai Parlament 1999. december 2-i és a Tanács 1999. december 6-i határozata. (6) (7) (8) (9) ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelv 16. cikkének (1) bekez- dése értelmében (4); ezért az említett irányelv rendelkezé- sei – különösen, amelyek a munkavállalók tájékoztatására, a velük folytatott konzultációra, valamint részvételükre és oktatásukra vonatkoznak – teljes mértékben alkalmazan- dók a robbanásveszélyes légkör kockázatának kitett mun- kavállalókra, az ezen irányelvben foglalt szigorúbb, vagy különös rendelkezések sérelme nélkül; ez az irányelv gyakorlati lépést jelent a belső piac szociális dimenziójának elérése felé; a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelésekre és védelmi rendszerekre vonatkozó tagál- lami jogszabályok közelítéséről szóló, 1994. március 23-i 94/9/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (5) előírja egy további, a Szerződés 137. cikkén alapuló irányelv kidolgozását, amely különösen a felszerelések használatá- ból, illetve típusából és üzembe helyezési módjából eredő robbanásveszélyről szól; a robbanás elleni védelem különösen fontos a biztonság- hoz; mivel a robbanások a munkavállalók életét és egész- ségét veszélyeztetik a lángok és a légnyomás ellenőrizhe- tetlen hatásai, valamint a káros reakciótermékek jelenléte és a munkavállalók légzéséhez szükséges, a környező leve- gőben lévő oxigén elhasználása következtében; a robbanások megelőzését szolgáló következetes stratégia kialakítása megköveteli, hogy a munkahelyen hozott műszaki intézkedéseket szervezeti intézkedések is kiegé- szítsék; a 89/391/EGK irányelv előírja, hogy a munkálta- tónak rendelkeznie kell a munkavállalók biztonságát és egészségét érintő kockázatokat felmérő dokumentummal; e követelményt úgy kell tekinteni, mintha azt ez az irány- elv határozná meg, előírva, hogy a munkáltatónak az ebben az irányelvben megállapított minimumkövetelmé- nyeket kielégítő robbanásvédelmi dokumentumot, vagy dokumentumok összességét kell kidolgoznia és azokat folyamatosan naprakésszé kell tennie; az ilyen robbanás- védelmi dokumentum a 89/391/EGK irányelv 9. cikkével összhangban tartalmazza a veszély azonosítását, a kocká- zatok értékelését és a robbanásveszélyes légkör kockázatá- nak kitett munkavállalók biztonsága és egészsége védelmé- nek intézkedések meghatározását; a robbanásvédelmi dokumentum részét képezheti a 89/391/EGK irányelv 9. cikkében előírt mun- kahelyi biztonságot és egészségvédelmet érintő kockázatok becslésének; érdekében teendő egyedi (4) HL L 183. , 1989. 6. 29. , 1. o. (5) HL L 100. , 1994. 4. 19. , 1. o. 05/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 415 (10) a robbanással kapcsolatos kockázatok becslését más közösségi jogi aktusok is előírhatják; mivel a munka szük- ségtelen ismétlésének elkerülése érdekében – a nemzeti gyakorlatnak megfelelően – a munkáltató számára lehe- tővé kell tenni, hogy az ilyen dokumentumokat, jogi dokumentum-részeket, vagy más, egyéb közösségi aktusok alapján készített, ezekkel egyenértékű jelentéseket egyetlen „biztonsági jelentésben” egyesítse; (11) a robbanásveszélyes légkör kialakulásának megelőzésébe beletartozik a helyettesítési elv alkalmazása is; (12) (13) (14) (15) amennyiben ugyanazon a munkahelyen több vállalkozás munkavállalói egyidejűleg vannak jelen, koordinációra van szükség; a megelőző jellegű intézkedéseket szükség esetén olyan további intézkedésekkel kell kiegészíteni, amelyek gyulla- dás bekövetkezése esetén lépnek hatályba; a maximális biz- tonságot úgy lehet elérni, ha a megelőző intézkedéseket olyan további intézkedésekkel kombinálják, amelyek a csökkentik a robbanásoknak a munkavállalókra gyakorolt káros hatásait; minimumkövetelményekről a munkahelyi biztonsági, illetve egészségvédelmi jelzésekre vonatkozó szóló, 1992. június 24-i 92/58/EGK tanácsi irányelv (kilencedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (1) teljes mértékben alkalmazandó, különösen a veszélyes területekkel közvetlenül szomszédos olyan helyeken, ahol dohányzás, keresztvágás, hegesztés, vagy más, tüzet vagy szikrázást okozó tevékenységek köl- csönhatásba kerülhetnek a veszélyes területtel; rendszereket berendezéscsoportokba a 94/9/EK irányelv a benne foglalt berendezéseket és védelmi és -kategóriákba sorolja; ez az irányelv előírja a robbanásve- szélyes légkörrel jellemezhető helyek zónánkénti, munkál- tató általi besorolását és meghatározza, hogy a berendezé- sek és védelmi rendszerek mely csoportjait és kategóriáit kell az egyes zónákon belül használni, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Cél és alkalmazási kör (1) Ez az irányelv, amely a 89/391/EGK tanácsi irányelv 16. cik- kének (1) bekezdése értelmében a tizenötödik egyedi irányelv, megállapítja a 2. cikkben meghatározott, a robbanásveszélyes lég- kör kockázatának kitett munkavállalók biztonságára és egészség- védelmére vonatkozó minimumkövetelményeket. (2) Ez az irányelv nem vonatkozik a következőkre: (1) HL L 245. , 1992. 8. 26. , 23. o. a) betegek egészségügyi ellátásához közvetlenül és annak során használt területek; b) gázüzemű készülékeknek a 90/396/EGK (2) irányelvnek meg- felelő használata; c) robbanóanyagok, vagy vegyileg nem állandó anyagok gyár- tása, kezelése, használata, tárolása és szállítása; d) a 92/91/EGK (3) vagy a 92/104/EGK (4) irányelvben foglalt, ásványi nyersanyagtermelő iparágak; e) olyan szárazföldi, vízi és légi közlekedési eszközök használata, amelyekre nemzetközi megállapodások (pl. ADNR, ADR, ICAO, IMO, RID) megfelelő rendelkezései, valamint az e meg- állapodásokat hatályba léptető közösségi irányelveket kell alkalmazni. A robbanásveszélyes légkörben rendeltetésszerűen használt közlekedési eszközök nem zárhatók ki. (3) A 89/391/EGK irányelv és a megfelelő egyedi irányelvek teljes mértékben alkalmazandók az (1) bekezdésben említett területre, az ezen irányelvben foglalt szigorúbb, vagy különös rendelkezé- sek sérelme nélkül. 2. cikk Fogalommeghatározás Ennek az irányelvnek az alkalmazásában „robbanásveszélyes légkör” a légköri viszonyok mellett a gázok, gőzök, ködök, vagy porok formájában megjelenő gyúlékony anyagok levegővel alkotott elegye, amelyben – a gyulladás bekövetkezését követően – az égés átterjed a teljes, még el nem égett elegyre. II. FEJEZET A MUNKÁLTATÓ KÖTELEZETTSÉGEI 3. cikk Robbanások megelőzése és robbanásvédelem A robbanásoknak a 89/391/EGK tanácsi irányelv 6. cikke (2) bekezdésének értelmében történő megelőzése és a robbanásvé- delem biztosítása érdekében a munkáltató a tevékenységek jelle- gének megfelelő műszaki, illetve szervezési intézkedéseket hoz, fontossági sorrendben, a következő alapelvekkel összhangban: – a robbanásveszélyes légkör kialakulásának megelőzése, vagy ha a tevékenységek jellege ezt nem teszi lehetővé, – a robbanásveszélyes légkör begyulladásának elkerülése, és – a robbanás hátrányos hatásainak az enyhítése a munkaválla- lók egészségének és biztonságának a biztosítása érdekében. Ezeket az intézkedéseket szükség szerint a robbanás továbbterje- dése ellen ható intézkedésekkel kell ötvözni, illetve kiegészíteni, továbbá ezeket rendszeresen felül kell vizsgálni, és mindig, amikor a körülményekben lényeges változások állnak be. (2) HL L 196. , 1990. 7. 26. , 15. o. A 93/68/EGK irányelvvel (HL L 220. , 1993. 8. 30. , 1. o. ) módosított irányelv. (3) HL L 348. , 1992. 11. 28. , 9. o. (4) HL 404. , 1992. 12. 31, 10. o. 416 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/3. kötet 4 cikk A robbanási kockázatok felmérése (1) A 89/391/EGK tanácsi irányelv 6. cikke (3) bekezdésében és a 9. cikk (1) bekezdésében megállapított kötelezettségek teljesí- tése során a munkáltatónak fel kell mérnie a robbanásveszélyes légkörből adódó sajátos kockázatokat, figyelembe véve legalább a következőket: – robbanásveszélyes légkör létrejöttének és fennállásának a való- színűsége, – annak valószínűsége, hogy gyújtóforrások, beleértve az elekt- romos kisüléseket is, jelennek meg, aktiválódnak és fejtik ki hatásukat, – felszerelések, használt anyagok, folyamatok, valamint ezek lehetséges kölcsönhatásai, – a várt hatások nagyságrendje. A robbanásveszély kockázatait összességében kell felmérni. (2) A robbanás kockázatának felmérésekor számításba kell venni olyan helyeket is, amelyek nyílásokon keresztül kapcsolatban van- nak vagy kapcsolatba kerülhetnek olyan helyekkel, ahol robba- násveszélyes légkör előfordulhat. 5. cikk Általános kötelezettségek A munkavállalók biztonságának és egészségének biztosítására, valamint a kockázatbecslés alapelveivel és a 3. cikkben megálla- pított elvekkel összhangban a munkáltató megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy: – ahol olyan mértékben alakulhat ki robbanásveszélyes légkör, ami már veszélyezteti a munkavállalók vagy más személyek egészségét és biztonságát, a munkakörnyezetet úgy kell kiala- kítani, hogy a munkát biztonságosan lehessen elvégezni, – olyan munkakörnyezetekben, ahol olyan mértékben alakulhat ki robbanásveszélyes légkör, ami már a munkavállalók egész- ségét és biztonságát veszélyezteti, megfelelő műszaki eszkö- zök alkalmazásával a kockázatbecslés eredményeivel össz- hangban álló felügyeletről kell gondoskodni a munkavállalók ott-tartózkodása során. 6 cikk A koordináció kötelezettsége több vállalkozás munkavállalói Ahol tartózkodnak egyazon munkahelyen, minden munkáltató a saját ellenőrzése alá tartozó összes ügyért felel. A 89/391/EGK irányelvben előírt egyéni munkáltatói felelősség sérelme nélkül, a nemzeti jogszabályoknak, illetve gyakorlatnak megfelelően a munkahelyért felelős munkáltató összehangolja a munkavállalók biztonságára és egészségvédelmére vonatkozó intézkedések végrehajtását, továbbá a 8. cikkben említett robbanásvédelmi dokumentumban nyilatkozik e koordináció céljáról és eljárásokról. és a végrehajtásra vonatkozó intézkedésekről 7. cikk Helyek, ahol robbanásveszélyes légkör fordulhat elő (2) A munkáltató biztosítja, hogy a II. mellékletben megállapított minimumkövetelményeket alkalmazzák az (1) bekezdésben emlí- tett helyeken. (3) Amennyiben szükséges, azokat a helyeket, ahol olyan mérték- ben fordulhat elő robbanásveszélyes légkör, ami már veszélyez- teti a munkavállalók egészségét és biztonságát, a belépési pontok- nál jelzéssel kell ellátni a III. mellékletnek megfelelően. 8. cikk A robbanásvédelmi dokumentum A 4. cikkben megállapított kötelezettségei teljesítése során a továbbiakban munkáltató biztosítja „robbanásvédelmi dokumentum” elkészítését és folyamatos naprakésszé tételét. egy dokumentum, a A robbanásvédelmi dokumentumban különösképpen ki kell térni a következőkre: – a robbanásveszély kockázatának meghatározása és felmérése megtörtént, – megfelelő intézkedéseket hoznak ezen irányelv céljainak eléré- sére, – az I. mellékletnek megfelelően zónákba sorolt helyek, – azok a helyek, amelyekre a II. mellékletben meghatározott minimumkövetelmények vonatkoznak, – a munkahelyet és a munkaeszközt (beleértve a figyelmeztető eszközöket is) a biztonságra kellő tekintettel tervezték meg, üzemeltetik és tartják karban, – a 89/655/EGK tanácsi irányelvnek (1) megfelelően intézkedé- seket hoztak a munkaeszközök biztonságos használata érde- kében. A robbanásvédelmi dokumentumot a munkavégzés megkezdése előtt kell összeállítani és minden alkalommal felül kell vizsgálni, amikor a munkahely, a munkaeszközök, vagy a munkaszervezés jelentősebb változáson, bővítésen, vagy átalakításon megy keresz- tül. A munkáltató ötvözheti a már meglévő kockázatbecsléseket, dokumentumokat, vagy más, egyéb közösségi jogi aktusok értel- mében készült, ezekkel egyenértékű jelentéseket. 9. cikk A munkaeszközökre és a munkahelyekre vonatkozó különleges követelmények (1) A 2003. június 30. előtt már használt, illetve a vállalkozás- ban vagy a telephelyen első alkalommal ezen időpontot megelő- zően rendelkezésre bocsátott és olyan helyeken alkalmazott munkaeszközök, ahol robbanásveszélyes légkör fordulhat elő, ettől a naptól fogva megfelelnek a II. melléklet A. részében megál- lapított minimumkövetelményeknek, amennyiben más közösségi irányelv csak részben, vagy egyáltalán nem alkalmazható. (1) A munkáltató azokat a helyeket, ahol robbanásveszélyes lég- kör fordulhat elő, az I. mellékletnek megfelelően zónákba sorolja. (1) HL L 393. , 1989. 12. 30. , 13. o. A 95/63/EK irányelvvel (HL L 335. , 1995. 12. 30. 28. o. ) módosított irányelv. 05/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 417 (2) A 2003. június 30. után első alkalommal a vállalkozásban vagy a telephelyen rendelkezésre bocsátott és olyan helyen hasz- nált munkaeszközök, ahol robbanásveszélyes légkör fordulhat elő, megfelelnek a II. melléklet A. és B. részében megállapított minimumkövetelményeknek. (3) A 2003. június 30. után első alkalommal használatba vett munkahelyek, amelyeken belül olyan helyek találhatók, ahol robbanásveszélyes légkör fordulhat elő, megfelelnek az ebben az irányelvben meghatározott minimumkövetelményeknek. (4) A 2003. június 30. előtt használatba vett munkahelyek, ame- lyeken belül olyan helyek találhatók, ahol robbanásveszélyes lég- kör fordulhat elő, a fenti időpontot követően legkésőbb három éven belül megfelelnek az ebben az irányelvben meghatározott minimumkövetelményeknek. (5) Ha 2003. június 30-át követően bármilyen módosítás, bőví- tés, vagy szerkezetátalakítás következik be olyan munkahelyeken, amelyeken belül olyan helyek találhatóak, ahol robbanásveszélyes légkör fordulhat elő, a munkáltató megteszi a szükséges lépése- ket, hogy ezek megfeleljenek az ebben az irányelvben meghatá- rozott minimumkövetelményeknek. III. FEJEZET VEGYES RENDELKEZÉSEK 10. cikk A mellékletek kiigazításai A 89/391/EGK tanácsi irányelv 16. cikkében megállapított eljárás szerint kell elfogadni a mellékleteknek: – a robbanásvédelem területét érintő műszaki harmonizációról és szabványosításról szóló irányelvek elfogadása, illetve – a robbanás megelőzése és a robbanásvédelem területén végbe- menő műszaki fejlődés, a nemzetközi szabályozások, vagy előírások változása és új találmányok által szükségessé tett, tisztán technikai kiigazításait. Ennek az irányelvnek az alkalmazása során a tagállamok a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszik az említett útmutatót a munkavállalók biztonsága és egészsége védelmére vonatkozó nemzeti politikájuk kidolgozásakor. 12. cikk A vállalkozásoknak adott tájékoztatás A tagállamok törekednek arra, hogy a 11. cikknek megfelelően – kérelemre – a lényeges információt a munkáltatók rendelkezésére bocsássák, különös szóló útmutatóra. tekintettel a helyes gyakorlatról 13 cikk Záró rendelkezések (1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2003. június 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azok- ban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. (2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott terüle- ten fogadtak vagy fogadnak el. (3) A tagállamok ötévente jelentést tesznek a Bizottságnak ezen jelezve a irányelv rendelkezéseinek gyakorlati végrehajtásáról, munkáltatók és a munkavállalók álláspontját is. A Bizottság erről tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Gazdasági és Szociális Bizottságot, valamint a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottságot. 14. cikk Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. 11. cikk 15. cikk Útmutató a helyes gyakorlathoz Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. A Bizottság gyakorlati iránymutatásokat dolgoz ki egy nem kötelező jellegű, helyes gyakorlatról szóló útmutatóban. Az útmutató a 3. , 4. , 5. , 6. , 7. és 8. cikkben, az I. mellékletben és a II. melléklet A. részében említett kérdéseket érinti. Kelt Brüsszelben, 1999. december 16-án. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről A Bizottság elsőként a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal konzultál, a Tanács 74/325/EGK (1) határozatával összhangban. az elnök N. FONTAINE az elnök K. HEMILÄ (1) HL L 185. , 1974. 7. 9. , 15. o. Legutóbb az 1994. évi csatlakozási okmánnyal módosított határozat. 418 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/3. kötet I. MELLÉKLET AZON HELYEK BESOROLÁSA, AHOL ROBBANASVESZÉLYES LÉGKÖR FORDULHAT ELŐ Bevezető megjegyzés A következő besorolási rendszert kell alkalmazni azokra a helyekre, ahol a 3. , 4. , 7. és 8. cikkel összhangban óvin- tézkedéseket tesznek. 1. Azok a helyek, ahol robbanásveszélyes légkör fordulhat elő Az a hely, ahol olyan mértékben fordulhat elő robbanásveszélyes légkör, ami különleges óvintézkedéseket köve- tel meg az érintett munkavállalók egészségének és biztonságának védelme érdekében, ezen irányelv értelmében veszélyesnek minősül. Az a hely, ahol várhatóan nem fordul elő olyan mértékben robbanásveszélyes légkör, ami különleges óvintéz- kedéseket követelne meg, ezen irányelv értelmében nem minősül veszélyesnek. A gyúlékony, illetve éghető anyagok olyan anyagoknak tekintendők, amelyek robbanásveszélyes légkört képe- sek alkotni, kivéve ha tulajdonságaik vizsgálata azt mutatja ki, hogy levegővel alkotott elegyük önmagában nem képes a robbanás továbbterjesztésére. 2. A veszélyes helyek besorolása A veszélyes helyek a robbanásveszélyes légkör előfordulási gyakorisága és időtartama alapján zónákba sorolha- tók. A II. melléklet A. részével összhangban teendő intézkedések körét e besorolás határozza meg. 0. zóna Az a hely, ahol folyamatosan, hosszabb időn keresztül vagy gyakran gáz, gőz, vagy köd formájában megjelenő gyúlékony anyagok levegővel alkotott elegyét tartalmazó robbanásveszélyes légkör van jelen. 1. zóna Az a hely, ahol normál üzemi körülmények mellett valószínű a gáz, gőz, vagy köd formájában megjelenő gyú- lékony anyagok levegővel alkotott elegyét tartalmazó robbanásveszélyes légkör esetenkénti előfordulása. 2. zóna Az a hely, ahol normál üzemi körülmények mellett nem valószínű a gáz, gőz, vagy köd formájában lévő gyú- lékony anyagok levegővel alkotott elegyét tartalmazó robbanásveszélyes légkör esetenkénti előfordulása, de ha az mégis előfordul, akkor csak rövid ideig áll fenn. 20. zóna Az a hely, ahol folyamatosan, hosszabb időn keresztül vagy gyakran a levegőben lebegő gyúlékony porfelhő for- májában megjelenő robbanásveszélyes légkör van jelen. 21. zóna Az a hely, ahol normál üzemi körülmények mellett valószínű a levegőben lebegő gyúlékony porfelhő formájá- ban megjelenő robbanásveszélyes légkör esetenkénti előfordulása. 22. zóna Az a hely, ahol normál üzemi körülmények mellett nem valószínű a levegőben lebegő gyúlékony porfelhő for- májában megjelenő robbanásveszélyes légkör esetenkénti előfordulása, de ha az mégis előfordul, akkor csak rövid ideig áll fenn. Megjegyzések: 1. A gyúlékony porból álló rétegek, lerakódások és halmok úgy tekintendők, mint bármely más, robbanásveszélyes légkör létrehozására képes forrás. 2. „Normál üzemi körülmények” az a helyzet, amikor a berendezéseket tervezett paramétereiken belül használják. 05/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 419 II. MELLÉKLET A. A ROBBANÁSVESZÉLYES LÉGKÖRNEK KITETT MUNKAVÁLLALÓK BIZTONSÁGÁNAK ÉS EGÉSZSÉGVÉDELMÉNEK JAVÍTÁSÁRA VONATKOZÓ MINIMUMKÖVETELMÉNYEK Bevezető megjegyzés Az e mellékletben megállapított kötelezettségek a következőkre vonatkoznak: – az I. mellékletnek megfelelően veszélyesként besorolt helyek, ha ezt a munkahely, a munkaállomások, a felhasz- nált berendezések, vagy anyagok jellege, vagy az adott robbanásveszélyes légkörből eredő kockázattal kapcsola- tos tevékenység által előidézett veszély indokolja, – nem veszélyes helyeken lévő berendezések amelyekre a veszélyes helyeken található berendezések biztonságos üzemeltetéséhez van szükség, vagy amelyek az ilyen üzemeltetést elősegítik. 1. Szervezési intézkedések 1. 1. A munkavállalók oktatása A robbanásveszélyes légkör esetleges előfordulásától veszélyeztetett helyeken dolgozó személyeket a munkál- tatónak kellő mértékű és megfelelő robbanásvédelmi oktatásban kell részesítenie. 1. 2. Írásos utasítások és a munka megkezdésére vonatkozó engedélyek Ha a robbanásvédelmi dokumentum megköveteli: – – a veszélyes helyeken a munkát a munkáltató által kiadott írásos utasításoknak megfelelően kell végezni, alkalmazni kell a munka megkezdésére vonatkozó engedélyek rendszerét mind a veszélyes tevékenységek végzéséhez, mind más, olyan tevékenységekéhez, amelyek kölcsönhatásba kerülve más munkákkal, veszélyt idézhetnek elő. A munka megkezdésére vonatkozó engedélyeket a munkálatok megkezdése előtt kell kiadnia egy ezért a fel- adatért felelős személynek. 2. Robbanásvédelmi intézkedések 2. 1. Az esetlegesen robbanásveszélyt előidéző gyúlékony gázok, gőzök, ködök, vagy porok szándékosan előidézett vagy véletlenszerű kiszabadulása vagy kibocsátása esetén ezeket megfelelően el kell vezetni vagy biztonságos helyre kell távolítani vagy, ha ez a gyakorlatban nem valósítható meg, biztonságosan kell tárolni vagy más, arra alkalmas módszerrel biztosítani. 2. 2. Ha egy robbanásveszélyes légkörben többféle gyúlékony, illetve éghető gáz, gőz, köd, vagy por fordul elő, akkor a védelmi intézkedéseknek meg kell felelniük a lehetséges legnagyobb kockázatnak. 2. 3. A gyulladásveszély megelőzéséhez a 3. cikkel összhangban figyelembe kell venni azt az elektromos kisülést is, amikor a munkavállalók vagy a munkakörnyezet működnek töltéshordozóként, vagy töltést keltőként. A mun- kavállalókat olyan anyagokból készített, megfelelő munkaruházattal kell ellátni, amely anyag nem idéz elő robbanásveszélyes légkör berobbanását okozó elektromos kisülést. 2. 4. Létesítményt, felszerelést, védelmi rendszereket és ezekhez tartozó csatlakozó eszközöket csak akkor szabad üzembe helyezni, ha a robbanásvédelmi dokumentumban az szerepel, hogy ezek robbanásveszélyes légkörben is biztonságosan használhatók. Ez azokra a munkaeszközökre és bármely más, ezekhez tartozó összekötő esz- közre is vonatkozik, amelyek a 94/9/EK irányelv értelmében nem tekinthetők felszerelésnek vagy biztonsági rendszereknek, ha egy berendezésbe történő beillesztésük önmagában gyulladásveszélyt okozhat. Meg kell tenni a szükséges intézkedéseket az összekötő eszközök összetévesztésének megelőzésére. 2. 5. Minden szükséges intézkedést meg kell tenni annak biztosítására, hogy a munkavállalók rendelkezésére bocsá- tott munkahely, munkaeszköz és bármely más, ezekhez tartozó összekötő eszköz megtervezése, kialakítása, összeszerelése és üzembe helyezése, valamint üzemeltetése és karbantartása oly módon történjen, amely a lehető legkisebbre csökkenti a robbanás kockázatát, vagy ha a robbanás mégis bekövetkezik, akkor lehetővé tegye a robbanás ellenőrzését, vagy továbbterjedésének lehető legkisebbre csökkentését az adott munkahe- lyen, illetve munkaeszközt illetően. E munkahelyekre vonatkozóan megfelelő intézkedéseket kell tenni, hogy a robbanás miatt a munkavállalókat érő fizikai hatásokat a lehető legkisebbre csökkentsék. 2. 6. Ahol szükséges, a munkavállalókat látható, illetve hallható jelzéssel kell figyelmeztetni és őket evakuálni kell a robbanást előidéző feltételek megvalósulása előtt. 2. 7. Ahol a robbanásvédelmi dokumentum ezt előírja, menekülésre szolgáló eszközökről kell gondoskodni és azo- kat karban kell tartani annak biztosítására, hogy a munkavállalók veszély esetén azonnal és biztonságosan elhagyhassák a veszélyeztetett területeket. 2. 8. Mielőtt egy olyan helyeket tartalmazó munkahelyet, amely helyeken robbanásveszélyes légkör fordulhat elő, első ízben használatba vennének, meg kell vizsgálni, hogy teljesen robbanásbiztos-e. Minden, a robbanásvé- delem biztosításához szükséges feltételt fenn kell tartani. 420 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/3. kötet Az ilyen vizsgálatot a tapasztalataik, illetve szakképzésük révén a robbanásvédelem területén jártasságot szer- zett személyeknek kell elvégezniük. 2. 9. Ha a kockázatbecslés szerint szükséges: – – – lehetőséget kell biztosítani arra, ha egy áramkimaradás további kockázatokat vonhat maga után, hogy áramkimaradás esetén a felszerelések és védelmi rendszerek biztonságos, más berendezéstől független üze- melését fenntartsák, kézi vezérlés lehetőségét kell biztosítani az előírt üzemi feltételektől eltérő automata felszerelések és védelmi rendszerek leállítására, feltéve, hogy mindez nem veszélyezteti a biztonságot. Ilyen műveletet csak az ehhez szakértelemmel rendelkező munkavállalók végezhetnek el, vészleállítás esetén a felhalmozódó energiát a lehető leggyorsabban és legbiztonságosabb módon el kell oszlatni, vagy el kell szigetelni, hogy ne jelenthessen veszélyt. B. A FELSZERELÉSEK ÉS VÉDELMI RENDSZEREK KIVÁLASZTÁSÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK Ha a kockázatbecslésen alapuló robbanásvédelmi dokumentum másként nem rendelkezik, minden olyan hely ese- tében, ahol robbanásveszélyes légkör fordulhat elő, a felszereléseket és védelmi rendszereket a 94/9/EK irányelvben meghatározott kategóriák alapján kell kiválasztani. Az adott zónákban különösen a következő felszerelés-kategóriákat kell használni, feltéve, hogy alkalmazhatók gázra, gőzre, vagy ködre, illetve porra: – – – a 0. vagy a 20. zónában az 1. kategóriába tartozó felszereléseket, az 1. vagy a 21. zónában az 1. vagy 2. kategóriába tartozó felszereléseket, a 2. vagy a 22. zónában az 1. , 2. vagy 3. kategóriába tartozó felszereléseket. 05/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 421 III. MELLÉKLET A 7. cikk (3) bekezdésének értelmében, arra a helyre vonatkozó figyelmeztető jel, ahol robbanásveszélyes légkör for- dulhat elő: Hely, ahol robbanásveszélyes légkör fordulhat elő Megkülönböztető jellemzők: – háromszög alakú, – fekete betűk fekete keretes sárga alapon (a jel felületének legalább 50 %-a sárga). A tagállamok, ha kívánják, további, magyarázó adatokat is feltüntethetnek


title: WRITTEN QUESTION P-2603/99 by Roberta Angelilli (UEN) to the Commission. Italy's postponement of the application of the framework directives on waste.

eurovoc_concepts:
Italy
directive (EU)
domestic waste
environmental tax
infringement procedure (EU)
national implementing measure
polluter pays principle

formats: html pdf print

text: C 225 E/182 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 Since the pertinent Community rules have primacy and are directly applicable in the legal systems of the Member States, citizens of the Union may assert their right to freedom of movement vis-(cid:224)-vis the national authorities. (1) Case C-473/93 Commission v Luxembourg [1996] ECR I-3207. (2) OJ C 72, 18. 3. 1988. (3) In this connection, see the above Court judgment, paragraph 27. (2000/C 225 E/202) WRITTEN QUESTION P-2603/99 by Roberta Angelilli (NI) to the Commission (16 December 1999) Subject: Italy(cid:146)s postponement of the application of the framework directives on waste In Italy the (cid:145)tax on waste(cid:146) (Tarsu) has been unjustly calculated on the basis of the surface area of dwellings rather than the number of tenants, which would be fairer. The Italian Government should have changed the law this year, but during the debate on the budget it decided to table an amendment to postpone the changes for yet another year. The introduction of the new legislation on waste was already postponed last year on the grounds that local government was not yet ready for it. The (cid:145)Ronchi(cid:146) Decree, which transposes Directives 91/156/EEC (1) and 94/62/EC (2), is therefore still not being applied in Italy, or only to a very small extent, despite the decree-laws of 8 November 1997 and the two decree-laws of 5 February and 1 April 1998, which do not seem to have fully transposed the directives. This further postponement has resulted in the absence of a sound framework for waste policy, as well as the unfair application of a tax based on unacceptable criteria, which penalises many elderly and poor people, because it is precisely old people who live alone in large houses. Furthermore, it also penalises businesses which, although they produce little waste, have to pay as much as those which produce enormous quantities (for example a clothing shop compared with a restaurant). In view of the above, can the Commission say: 1. whether measures have been taken against Italy for its failure to apply the above-mentioned directives in their entirety; 2. whether this postponement distances Italy even farther from Community directives and policies on waste; 3. whether it does not consider it appropriate to call on the competent authorities to prevent this further postponement from distancing Italy even farther from Community policies on waste; 4. what its general view of the whole matter is? (1) OJ L 78, 26. 3. 1991, p. 32. (2) OJ L 365, 31. 12. 1994, p. 10. Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (20 January 2000) The Honourable Member criticises a new amendment of Decree No 22 of 5 February 1997 on waste, which transposes Directives 75/442/EEC of 15 July 1975 on waste (1), as amended by 91/156/EEC, 91/689/EEC of 12 December 1991 (2) on hazardous waste, and 94/62/EC of 20 December 1994 on packaging and packaging waste, because it would again postpone the adoption of the modifications to the criteria to be applied to calculate the amount payable under the urban waste tax in Italy. At present, the amount of the tax is calculated on the basis of the surface area of the single living units or commercial 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/183 units concerned, so that it penalises people living alone and businesses which produce little waste but are placed on wide surface areas. In accordance with the original version of the Decree No 22 of 5 February 1997, new criteria, better approaching the proportion of the tax amount to the quantity of waste produced, should have been adopted as from 1 January 1999. The circumstance to which the Honourable Member makes reference could be relevant to Article 15 of Directive 75/442/EEC, as modified by Directive 91/156/EEC (hereinafter the Directive). This Article states that, in accordance with the (cid:145)polluter pays(cid:146) principle, the cost of disposing of waste must be borne by: the holder who has waste handled by a waste collector or by an undertaking as referred to in Article 9, and/or the previous holders or the producer of the product from which the waste came. The Commission considers that, under the present Italian legislation, the cost of disposing of waste is borne by the holders who have waste handled by a waste collector. This is in line with Article 15 of the Directive. In addition, the Commission recognizes that the above mentioned criterion may result in disproportion among the polluters as regards the amount to be paid in comparison with the quantity of waste produced. In particular, the Commission recognizes that the way Italy makes citizens pay for their waste is not an incentive to bring about waste prevention and therefore it is not in line with the 1996 review of the Community strategy for waste management (3). Making citizens pay for waste according to the quantities of waste produced is an effective way to contribute to waste minimization. However, on the basis of the elements given by the Honourable Member, it is not evident that any disproportion resulting from the current Italian approach is of a gravity that would infringe Article 15 of the Directive. Infringement proceedings currently open against Italy for non conformity with the Directives mentioned by the Honourable Member concern the obligation to report under Article 8. 3 of Directive 91/689/EEC and Article 12 of Directive 75/442/EEC, as amended by Directive 91/156/EEC, the obligation to draw up waste management plans (under Directives 75/442/EEC on waste, as amended by 91/156/EEC, 91/689/ EEC on hazardous waste, and 94/62/EC on packaging), the application of the waste regulation system to food waste at regional level (under Directives 75/442/EEC on waste, as amended by 91/156/EEC), and the requirements for the exemption from the permit for undertakings which carry out hazardous waste recovery (under Directive 91/689/EEC on hazardous waste). (1) OJ L 194, 25. 7. 1975. (2) OJ L 377, 31. 12. 1991. (3) COM(96) 399 final. (2000/C 225 E/203) WRITTEN QUESTION P-2606/99 by John Cushnahan (PPE-DE) to the Commission (22 December 1999) Subject: Early retirement pension scheme Can the Commission confirm if there is going to be an increase in payment in the new early retirement pension scheme next year? If so, will those already receiving this pension through the old scheme, qualify for this increase? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (18 January 2000) The new Council Regulation (EC) No 1257/1999 of 17 May 1999 on support for rural development from the European agricultural guidance and guarantee fund (1) allows an increase of the maximum amounts eligible for Community support under the measure of early retirement which may be integrated in the framework of the rural development plans proposed by the Member States for the period 2000-2006. The increased aid amounts for early retirement would also only apply to new applicants to the scheme. Nevertheless, given that commitments under the existing scheme Council Regulation (EEC) No 2079/92 of 30 June 1992 instituting a Community aid scheme for early retirement from farming (2), should be integrated into the new rural development programming, it is not entirely excluded that the aid amounts