title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2424/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Urheilun merkityksen tunnustaminen perustamissopimuksessa.

eurovoc_concepts:
principle of subsidiarity
social role
sport

text: 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/159 Kysyj(cid:228)n mainitsemien tietojen perusteella voidaan kuitenkin p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) laitoksen sijainti saattaa aiheuttaa ongelmia, mink(cid:228) vuoksi komissio katsoo, ett(cid:228) tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ymp(cid:228)rist(cid:246)vaiku- tusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta 3 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1997 annettua neuvoston direktiivi(cid:228) 97/11/EY (4) voidaan soveltaa t(cid:228)h(cid:228)n tapaukseen. Komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n ja erityisesti edell(cid:228) mainitun direktiivin noudattamisen. (1) (2) (3) (4) EYVL L 163, 14. 6. 1989. EYVL L 203, 15. 7. 1989. EYVL L 365, 31. 12. 1994. EYVL L 73, 14. 3. 1997. (2000/C 219 E/202) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2424/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Urheilun merkityksen tunnustaminen perustamissopimuksessa Urheilun yhteiskunnallinen merkitys tunnustetaan urheilua koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa vuodelta 1992 ja Amsterdamin sopimukseen sis(cid:228)ltyv(cid:228)ss(cid:228) urheilusta annetussa julistuksessa, jossa koroste- taan (cid:148)urheilun yhteiskunnallista merkityst(cid:228), erityisesti sen merkityst(cid:228) identiteetin luomisessa ja ihmisi(cid:228) yhdist(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) tekij(cid:228)n(cid:228). (cid:148) N(cid:228)iden erityispiirteidens(cid:228) vuoksi urheilulla on aivan oma ainutlaatuinen ja erityinen arvonsa, jota ei voida verrata muihin talousel(cid:228)m(cid:228)n toimintoihin kuten nykyisess(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) tehd(cid:228)(cid:228)n. Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen 15. joulukuuta 1995 ns. Bosman-tapauksessa tekem(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaisesti ammattiurheilijoita voidaan siirt(cid:228)(cid:228) ja palkata j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228) vapaasti ja ilman kiinti(cid:246)it(cid:228). T(cid:228)llainen mahdollisuus saattaa kuitenkin heikent(cid:228)(cid:228) urheiluj(cid:228)rjest(cid:246)jen samaistumista kansalliseen taustaansa ja k(cid:246)yhdytt(cid:228)(cid:228) nuorisotoiminta, rajoittaen n(cid:228)in nuorten urheilijoiden kasvumahdollisuuksia. Lis(cid:228)ksi toissijai- suusperiaatteen mukaisesti urheiluj(cid:228)rjest(cid:246)jen ja alaa s(cid:228)(cid:228)ntelevien kansallisten urheilurakenteiden p(cid:228)(cid:228)t(cid:228)nt(cid:228)- valtaa olisi kunnioitettava. Wieniss(cid:228) 11. (cid:129)12. joulukuuta 1998 kokoontunut Eurooppa-neuvosto tunnusti urheilun yhteiskunnallisen merkityksen ja pyysi komissiota laatimaan kertomuksen Helsingin Eurooppa-neuvostolle hallitustenv(cid:228)list(cid:228) konferenssia varten. Voiko komissio kertoa, 1. onko se perustanut ty(cid:246)ryhm(cid:228)n kyseisen kertomuksen laatimiseksi? 2. onko komissio edistynyt ty(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n niin paljon, ett(cid:228) se saa ty(cid:246)ns(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen Helsingin huippukokouk- seen menness(cid:228)? 3. pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) se aiheellisena seuraavaa hallitustenv(cid:228)list(cid:228) konferenssia ajatellen esitt(cid:228)(cid:228) perustamissopimukseen virallista tarkistusta XII osastoon (entinen IX osasto) lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) artiklasta, jossa (cid:129) samalla tavoin kuin on jo tehty kulttuurin kohdalla (cid:129) tunnustetaan urheilun erityisluonne ja -vaatimukset sek(cid:228) korostetaan tarvetta soveltaa toissijaisuusperiaatetta yhteis(cid:246)n toimissa kyseisell(cid:228) alalla? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 2000) 1. Helsingiss(cid:228) kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle laaditussa urheilua koskevassa selvityksess(cid:228) komis- sio noudatti urheilua koskevaa Amsterdamin sopimukseen liitetty(cid:228) julistusta, jossa kehotetaan kuulemaan urheiluj(cid:228)rjest(cid:246)j(cid:228) silloin, kun on kyse t(cid:228)rkeist(cid:228) urheiluun vaikuttavista asioista. Komissio julkaisi neuvotte- johon se sai vastauksia ja kommentteja monilta urheiluj(cid:228)rjest(cid:246)ilt(cid:228). Neuvotteluasiakirjaa luasiakirjan, k(cid:228)ytettiin perustana my(cid:246)s eurooppalaisessa urheilukonferenssissa, joka j(cid:228)rjestettiin Olympiassa touko- kuussa 1999. Konferenssi tarjosi urheilumaailman eri tahoille (j(cid:228)rjest(cid:246)ille, viranomaisille, EU-toimielimille, teollisuudelle ja tiedotusv(cid:228)lineille) mahdollisuuden saada (cid:228)(cid:228)nens(cid:228) kuuluville urheiluasioissa. Lis(cid:228)ksi komis- sio on ottanut huomioon alueiden komitean laatiman urheilua koskevan kertomuksen. C 219 E/160 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 Komissio hyv(cid:228)ksyi selvityksen 1. 2. neuvosto voi k(cid:228)sitell(cid:228) asiaa. joulukuuta 1999 (1), jotta Helsingiss(cid:228) kokoontunut Eurooppa- Komissio on jo tehnyt oman ehdotuksensa (2) hallitusten v(cid:228)list(cid:228) konferenssia varten. Urheilua koskeva 3. artikla on j(cid:228)tetty ehdotuksesta pois. (1) (2) KOM(1999) 644 lopullinen. KOM(1999) 592 lopullinen. (2000/C 219 E/203) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2425/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ioannis Souladakis (PSE) neuvostolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Eurooppalaisten yritysten suojelu Kosovossa K(cid:228)sitelt(cid:228)ess(cid:228) komissiolle 16. 11. 1999 esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)ni suullista kysymyst(cid:228) H-0608/99 (1) (cid:148)Euroopan unionin yritysten etujen suojelusta Kosovossa(cid:148) komission j(cid:228)sen Patten ilmoitti, ett(cid:228) h(cid:228)nell(cid:228) ei ole tietoja eurooppa- laisiin yrityksiin kohdistuvasta painostuksesta tai uhkauksista Kosovossa. H(cid:228)nen tietojensa t(cid:228)ydent(cid:228)miseksi luovutin h(cid:228)nelle henkil(cid:246)kohtaisesti Mytiliniaios-yrityksen sek(cid:228) Kouchnerin ja Dixon k(cid:228)ym(cid:228)n kirjeenvaih- don. Lis(cid:228)ksi pyysin h(cid:228)nt(cid:228) hankkimaan tietoa Kosovon televiestinn(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)nhetkisest(cid:228) tilanteesta ja toimin- nasta kokonaiskuvan muodostamiseksi aiheesta. Euroopan parlamentin ja neuvoston- v(cid:228)linen tehokas yhteydenpito tukee Euroopan unionin yritysten etujen suojelua siell(cid:228) miss(cid:228) ne mahdollisesti ovat uhattuina. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) Kosovossa ovat uhattuina eurooppalaisten yritysten t(cid:228)ydet oikeudet. Kreikan puhelinlaitos (OTE) ja Italian STET International, jotka ovat Srbija Telekomin osakkaita 20 prosentin ja 29 prosentin osuuksilla, k(cid:228)rsiv(cid:228)t vahinkoa televiestint(cid:228)yh- teyksien k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) Kosovossa Srbija Telekomille maksettavien, my(cid:246)h(cid:228)ss(cid:228) olevien maksujen vuoksi. Kosovon vapautusarmeija vaatii n(cid:228)ilt(cid:228) kahdelta yritykselt(cid:228), kulisseissa toimivien tukijoiden avustuksella, tuhoutuneen puhelinverkon rakentamista uudelleen ja my(cid:246)hemmin verkon kansallistamista Albanian toimesta kansain- v(cid:228)listen sopimusten vastaisesti. Kaikkein pahimpaan lainvastaiseen tekoon syyllistyttiin kuitenkin vasta (cid:228)skett(cid:228)in, kun (cid:148)erityiskomitea(cid:148), johon kuului YK:n ja Kosovon albaanien edustajia, my(cid:246)nsi oikeudet matkapuhelinverkkoon t(cid:228)ysin laittomasti ranskalaiselle Alcatelille. N(cid:228)m(cid:228) oikeudet kuuluvat yksinomaan OTE:lle ja STET Internationalille jo voimassa olevien kansainv(cid:228)listen sopimusten mukaan, joissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, jolla n(cid:228)ill(cid:228) yrityksill(cid:228) on laillinen oikeus harjoittaa ett(cid:228) Kosovo on osa avainasemassa olevaa aluetta, liiketoimintaa. Kysyn neuvostolta, miten se aikoo suojella Kosovossa toimivien eurooppalaisten yritysten laillisia oikeuksia, jotka toimivat lain joita uhkaavat rikolliset piirit? N(cid:228)ihin piireihin alkaa kuulua jopa YK:n virkailijoita, kunnioittamisesta alueella saamiensa ohjeiden vastaisesti. (1) Sanatarkat istuntoselostukset 16. 11. 1999, s. 60. Vastaus (14. helmikuuta 2000) T(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) yksik(cid:228)(cid:228)n arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kysymyksess(cid:228) mainituista yrityksist(cid:228) ei ole l(cid:228)hestynyt neuvostoa asiassa. Neuvosto olettaa, ett(cid:228) kyseiset yritykset ovat k(cid:228)sitelleet parlamentin j(cid:228)senen esille ottamaa kysymyst(cid:228) suoraan sen maan ulkoministeri(cid:246)n kanssa, jossa niiden toimipaikat sijaitsevat, ja/ tai Bernard Kouchnerin, YK:n p(cid:228)(cid:228)sihteerin Kosovossa toimivan erityisedustajan kanssa. Neuvosto pit(cid:228)(cid:228) edelleen t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228), ett(cid:228) Kosovoon luodaan elinkelpoinen ja toimiva markkinatalous. EU kantaa asiasta erityisvastuuta sen vuoksi, ett(cid:228) YK:n p(cid:228)(cid:228)sihteeri Kofi Annan uskoi UNMIK:n IV pilarin (vastuu alueen j(cid:228)lleenrakennuksesta ja taloudellisesta kehitt(cid:228)misest(cid:228)) hoidon Euroopan unionille


title: Règlement (CE, CECA, Euratom) nº 2673/1999 du Conseil, du 13 décembre 1999, modifiant le règlement financier du 21 décembre 1977 applicable au budget général des Communautés européennes

eurovoc_concepts:
financial regulation
general budget (EU)

formats: html pdf print

text: 18. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 326/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilité) RÈGLEMENT (CE, CECA, EURATOM) No 2673/1999 DU CONSEIL du 13 décembre 1999 modifiant le règlement financier du 21 décembre 1977 applicable au budget général des Commu- nautés européennes LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, et notam- ment son article 279, moyens financiers croissants qu'il convient d'assujettir à la même procédure budgétaire et aux mêmes règles que les autres organes communautaires assimilés par le règle- ment financier à une institution; vu le traité instituant la Communauté européenne du charbon et de l'acier, et notamment son article 78 nono, (4) vu le traité instituant la Communauté européenne de l'énergie atomique, et notamment son article 183, il convient par conséquent de créer, dans le budget général de l'Union européenne, des sections spécifiques pour le Comité économique et social, le Comité des régions ainsi que le Médiateur et d'adapter les disposi- tions du règlement financier qui les concernent, vu la proposition de la Commission (1), vu l'avis du Parlement européen (2), vu les avis de la Cour des comptes (3), vu l'avis du Comité économique et social (4), après consultation du Comité des régions, considérant ce qui suit: A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier (1) (2) (3) la concertation prévue par la déclaration commune du 4 mars 1975 du Parlement européen, du Conseil et de la Commission (5) a eu lieu; il convient de modifier le règlement financier du 21 décembre 1977 applicable au budget général des Communautés européennes (6), ci-après dénommé «le règlement financier», afin de tenir compte de l'entrée en vigueur du traité d'Amsterdam, qui a abrogé le protocole no 16 du traité sur l'Union européenne, sur le Comité économique et social et sur le Comité des régions, relatif à la structure organisationnelle commune entre le Comité économique et social et le Comité des régions; comme le Comité économique et social et le Comité des régions, le Médiateur est assimilé par l'article 22, para- graphe 5, du règlement financier (7), pour l'application de ce règlement, à une institution, et il bénéficie de (1) JO C 149 du 15. 5. 1998, p. 21 et JO C 396 du 19. 12. 1998, p. 18. (2) JO C 313 du 12. 10. 1998, p. 4. (3) JO C 7 du 11. 1. 1999, p. 1 et JO C 154 du 1. 6. 1999, p. 5. (4) JO C 284 du 14. 9. 1998, p. 54. (5) JO C 89 du 22. 4. 1975. (6) JO L 356 du 31. 12. 1977, p. 1. Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE, CECA, Euratom) no 2779/98 (JO L 347 du 23. 12. 1998, p. 3); version consolidée figurant au JO C 80 du 25. 3. 1991, p. 1. (7) Dans sa version résultant du règlement 1923/94 (JO L 198 du 30. 7. 1994, p. 4). (CECA, CE, Euratom) no Le règlement financier est modifié comme suit: 1) À l'article 7, point 3, après les mots «le Comité des les mots «le Médiateur» sont insérés. régions», 2) L'article 12 est modifié comme suit: a) Le premier alinéa est remplacé par le texte suivant: «Le Parlement européen, le Conseil, la Cour de justice, la Cour des comptes, le Comité économique et social, le Comité des régions et le Médiateur dressent, avant le 1er juillet de chaque année, un état prévisionnel de leurs dépenses et de leurs recettes pour l'exercice à venir. » b) Le deuxième alinéa est supprimé. 3) À l'article 14, le premier alinéa est remplacé par le texte suivant: «La Commission peut, de sa propre initiative et le cas échéant à la demande du Parlement européen, du Conseil, de la Cour de justice, de la Cour des comptes, du Comité économique et social, du Comité des régions et du Média- teur, quant à leur section respective, saisir le Conseil d'une lettre rectificative modifiant l'avant-projet de budget sur la base d'éléments nouveaux qui n'étaient pas connus au moment de son établissement. » L 326/2 FR Journal officiel des Communautés européennes 18. 12. 1999 4) À l'article 15, le paragraphe 4 est remplacé par le texte Les demandes de budget suivant: «4. le cas échéant, supplémentaire, émanant du Parlement européen, du Conseil, de la Cour de justice, de la Cour des comptes, du Comité économique et social, du Comité des régions ou du Médiateur sont transmises par la Commission à l'auto- rité budgétaire. Elle peut y joindre un avis divergent. » rectificatif et, 5) À l'article 19, le paragraphe 1 est modifié comme suit: a) Au premier alinéa, le deuxième tiret est remplacé par le texte suivant: «— des sections divisées en états des recettes et des dépenses, du Parlement européen, du Conseil, de la Commission, de la Cour de justice, de la Cour des comptes, du Comité économique et social, du Comité des régions et du Médiateur. » b) Les deuxième et troisième alinéas sont supprimés. 6) À l'article 20, point 3, premier tiret, les deux phrases suivantes sont supprimées: «Les effectifs du Médiateur fi- gurent de façon distincte dans le tableau des effectifs du Parlement européen. Les effectifs du Comité économique et social, du Comité des régions et de leur structure organi- sationnelle commune figurent de façon distincte dans le cadre de leur section spécifique. » 7) L'article 22 est modifié comme suit: a) Au paragraphe 2, le premier alinéa est remplacé par le texte suivant: «2. La Commission reconnaît au Parlement euro- péen, au Conseil, à la Cour de justice, à la Cour des comptes, au Comité économique et social, au Comité des régions ainsi qu'au Médiateur les pouvoirs néces- saires à l'exécution des sections du budget qui concernent. » les b) Le deuxième alinéa est supprimé. 8) À l'article 24, premier alinéa, les mots «Le Comité écono- mique et social et le Comité des régions nomment d'un commun accord un contrôleur financier» sont supprimés. 9) À l'article 25, deuxième alinéa, les mots «Le Comité écono- mique et social et le Comité des régions nomment d'un commun accord un comptable» sont supprimés. 10) L'article 26 est modifié comme suit: a) Au paragraphe 2, le deuxième alinéa est remplacé par le texte suivant: la Cour des comptes, le Comité des régions et le Comité «La Cour de justice, économique et social, le Médiateur peuvent procéder, à l'intérieur de leur section du budget, à des virements d'article à article à l'intérieur de chaque chapitre. Ils informent l'autorité budgétaire et la Commission trois semaines avant de procéder à ces virements. » b) Au paragraphe 4, le troisième alinéa est remplacé par le texte suivant: «La transmission à l'autorité budgétaire des proposi- tions de virement de chapitre à chapitre émanant des autres institutions, du Comité économique et social, du Comité des régions ainsi que du Médiateur est de droit; la Commission peut joindre son avis à ces proposi- tions. » Le présent règlement entre en vigueur le 1er janvier 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 13 décembre 1999. Par le Conseil Le président S. HASSI


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2625/1999 af 13. december 1999 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 14. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 321/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2625/1999 af 13. december 1999 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (2) ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/ 94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1498/98 (2), særlig artikel 4, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af af de multilaterale resultaterne gennemførelsen af handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag; UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forord- ning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 14. december 1999. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 198 af 15. 7. 1998, s. 4. L 321/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 12. 1999 til Kommissionens forordning af 13. december 1999 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager BILAG KN-kode Tredjelandskode (1) (EUR/100 kg) Fast importværdi 0702 00 00 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 624 999 220 999 052 204 999 052 204 388 999 052 204 999 052 999 052 600 999 400 404 728 999 052 064 400 720 999 103,5 68,0 132,5 101,3 221,9 221,9 109,0 156,7 132,8 44,0 46,4 35,6 42,0 77,1 49,3 63,2 80,3 80,3 50,3 67,8 59,0 87,6 70,9 109,8 89,4 142,8 63,4 121,7 85,1 103,3 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2645/98 (EFT L 335 af 10. 12. 1998, s. 22). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2311/99 af Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) til Rådet. Støtte til skibsbygningsindustrien.

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
International Monetary Fund
Japan
South Korea
Spain
State aid
World Bank
privatisation
restriction on competition
shipbuilding
tariff negotiations
terms for aid

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/23 Med hensyn til spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt Les Dos Llometes-projektet er i strid med bestemmelserne i Kommissionens henstilling 75/65/E(cid:216)F af 20. december 1974 til medlemsstaterne om beskyttelse af arkitektur- og naturarven, skal det n(cid:230)vnes, at i den afledte f(cid:230)llesskabsret er henstillinger ikke bindende for medlemsstaterne. (1) EFT L 73 af 14. 3. 1997. (2000/C 280 E/021) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2290/99 af Carlos Carnero GonzÆlez (PSE) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: Skibsv(cid:230)rftsindustriens fremtid i Europa Den 5. november 1999 blev der gennemfłrt en strejke p(cid:229) fire timer i skibsv(cid:230)rftssektoren, som den Europ(cid:230)iske Faglige Samarbejdsorganisation havde organiseret for denne sektors overlevelse under sloganet »Arbejde til skibsv(cid:230)rfterne (cid:129) en fremtid for Europa«. Den 9. november behandlede R(cid:229)det (industri) netop situationen i denne sektor. I Spanien, der traditionelt har haft en betydelig skibsv(cid:230)rftsindustri, blev der den 27. oktober 1999 strejket to timer i alle Grupo Astilleros Espaæoles(cid:146) afdelinger for sektorens overlevelse og mod Sociedad Espaæola de Participaciones Industriales(cid:146) privatisering af Astander. Samtidig blev det kendt, at Kommissionen over for den spanske regering kr(cid:230)vede tilbagebetaling af over 18 mia. pesetas, der var blevet givet som skattegodtgłrelser til skibsv(cid:230)rftssektoren, fordi det blev betragtet som statsstłtte. Nłdvendigheden af at sikre en fremtid for skibsv(cid:230)rftssektoren błr v(cid:230)re en absolut prioritet for Den Europ(cid:230)iske Union af łkonomiske, sociale og besk(cid:230)ftigelsesm(cid:230)ssige (cid:229)rsager. Det błr ske efter gensidig aftale med fagforbundene og fłrst og fremmest for at sikre besk(cid:230)ftigelsen i en konkurrencedygtig offentlig sektor. 1. Hvilke foranstaltninger kan R(cid:229)det foresl(cid:229) til sikring af skibsv(cid:230)rftsindustriens overlevelse med henblik p(cid:229) młdet i november? 2. Har R(cid:229)det kendskab til privatiseringen af Astander, og mener det i alvor, at en afvikling af den offentlige sektor er det, der skal til for at sikre produktion og besk(cid:230)ftigelse? 3. Hvad mener R(cid:229)det om den dumping, som praktiseres af Korea eller Japan p(cid:229) dette omr(cid:229)de? (2000/C 280 E/022) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2311/99 af Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: Stłtte til skibsbygningsindustrien Den europ(cid:230)iske skibsbygningsindustri st(cid:229)r over for alvorlige problemer. Det błr v(cid:230)re en prioritet for Den Europ(cid:230)iske Union at sikre fremtiden for en konkurrencedygtig skibsbygningsindustri, som bidrager til den łkonomiske og sociale udvikling og opretholder besk(cid:230)ftigelsen i en r(cid:230)kke regioner, som i forvejen lider under en hłj arbejdslłshed. Kommissionen erkender i sin rapport til R(cid:229)det om skibsbygningsindustrien p(cid:229) verdensplan, at statsstłtten til skibsbygningsindustrien i Sydkorea destabiliserer verdensmarkedet inden for sektoren. Har Kommis- sionen kvantificeret denne stłtte med henblik p(cid:229) at kunne planl(cid:230)gge foranstaltninger til afhj(cid:230)lpning af situationen? R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1540/98 (1) fasts(cid:230)tter nye regler for statsstłtte til skibsbygningsindustrien, som g(cid:230)lder frem til december 2000. P(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen at forl(cid:230)nge stłtten til den europ(cid:230)iske skibs- bygning som forsigtighedsforanstaltning, s(cid:229) l(cid:230)nge undersłgelsen af stłtteordningerne i Sydkorea p(cid:229)g(cid:229)r? C 280 E/24 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 R(cid:229)det af dagsordenen for młdet? I bekr(cid:230)ftende fald, hvilke foranstaltninger agter det da at vedtage? industriministre holder młde tirsdag den 9. november. Vil R(cid:229)det opfłre dette punkt p(cid:229) (1) EFT L 202 af 18. 7. 1998, s. 1. (2000/C 280 E/023) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2351/99 af Rosa MiguØlez Ramos (PSE) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: Den europ(cid:230)iske v(cid:230)rftsindustris fremtid Siden krisen i 1973 har den europ(cid:230)iske v(cid:230)rftsindustri underg(cid:229)et en omstruktureringsproces, som har for(cid:229)rsaget tab af arbejdspladser og fłrt til alvorlige kriser i omr(cid:229)der, hvis velstand afhang af denne sektor og dens rolle som lokomotiv for de łvrige erhverv. Som Kommissionen erkender, falder priserne fortsat. Priserne p(cid:229) nybygninger faldt mellem 15 og 31,5 % i tidsrummet fra januar 1997 til marts 1999. Dette skyldes i vid udstr(cid:230)kning, at visse asiatiske lande, is(cid:230)r Sydkorea, s(cid:230)lger deres produkter med tab til priser, som i nogle tilf(cid:230)lde ligger omkring 30 % under prisniveauet i Europa, og med betydelige tilskud, som głr det muligt for v(cid:230)rfterne at foretage dumping. Hvilke hasteforanstaltninger agter R(cid:229)det (cid:129) ud over de beskedne foranstaltninger, der blev bebudet p(cid:229) samlingen i R(cid:229)det af industriministre den 9. november i (cid:229)r og bortset fra de velkendte skridt, som best(cid:229)r i at henvende sig til WTO, IMF og Verdensbanken (cid:129) at gennemfłre til fordel for de europ(cid:230)iske skibsv(cid:230)rfter for at sikre disses overleven? Prioriterer R(cid:229)det en garanti łkonomiske og sociale argumenter? for den europ(cid:230)iske skibsbygningssektors fremtid under hensyntagen til Hvilke foranstaltninger agter R(cid:229)det at tr(cid:230)ffe for at sikre det nuv(cid:230)rende besk(cid:230)ftigelsesniveau i v(cid:230)rftsindu- strien i EU? Hvordan vil det sikre fremtiden for denne sektor, som besk(cid:230)ftiger mange tusinde lłnmod- tagere? Hvilke retningslinjer vil R(cid:229)det give Kommissionen til den fłrste forhandlingsrunde i Seattle ved (cid:229)rets udgang for at beskytte den europ(cid:230)iske v(cid:230)rftsindustri mod tredjelandes illoyale praksis? Samlet svar p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-2290/99, E-2311/99 og E-2351/99 (13. marts 2000) Som svar p(cid:229) de (cid:230)rede parlamentsmedlemmers spłrgsm(cid:229)l og de legitime bet(cid:230)nkeligheder, som de har 1. givet udtryk for, vil R(cid:229)det fłrst minde om, (cid:129) at reglerne for stłtte til skibsbygningsindustrien generelt er fastsat i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1540/98 af 29. juni 1998 (1); (cid:129) at Kommissionen mere specifikt og i overensstemmelse med R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1013/97 af 2. juni 1997 (2) har tilladt stłtte til bestemte skibsv(cid:230)rfter, der er under omstrukturering, i Tyskland og Spanien. R(cid:229)det 2. Kommissionen om henholdsvis (industri) fik p(cid:229) samlingen den 9. november 1999 forelagt to s(cid:230)rskilte beretninger fra (cid:129) situationen inden for verdens v(cid:230)rftsindustri (udarbejdet i overensstemmelse med artikel 12 i forord- ning (EF) nr. 1540/98), (cid:129) stłtte til visse skibsv(cid:230)rfter i Tyskland og Spanien, som er under omstrukturering (fjerde beretning udarbejdet i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 1013/97)


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2261/99 från Marie Isler Béguin (Verts/ALE) till kommissionen. Erkännande av utbildningsbevis.

eurovoc_concepts:
appeals by private individuals
recognition of diplomas

text: C 303 E/38 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 januari 2000) Kommissionen k(cid:228)nner inte till de f(cid:246)rh(cid:229)llanden som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren skildrar. Varken Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERDF) eller sammanh(cid:229)llningsfonden har finansierat n(cid:229)got projekt f(cid:246)r lagring av flytande gas i Alumbres (Spanien). De anl(cid:228)ggningar som fr(cid:229)gan avser skulle kunna omfattas av r(cid:229)dets direktiv 96/82/EG av den 9 december 1996 om (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga och begr(cid:228)nsa f(cid:246)ljderna av allvarliga olycksh(cid:228)ndelser d(cid:228)r farliga (cid:228)mnen ing(cid:229)r (1). I det direktivet fastst(cid:228)lls att n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder skall vidtas f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga allvarliga olycks- h(cid:228)ndelser d(cid:228)r farliga (cid:228)mnen ing(cid:229)r och att begr(cid:228)nsa f(cid:246)ljderna av dem f(cid:246)r m(cid:228)nniskor och milj(cid:246). Huruvida direktiv 96/82/EG (cid:228)r till(cid:228)mpligt beror p(cid:229) m(cid:228)ngden av (cid:228)mnen som skall lagras i anl(cid:228)ggningen. I artiklarna 11 och 12 i direktiv 96/82/EG fastst(cid:228)lls de krav som medlemsstaterna skall uppfylla i fr(cid:229)ga om planer f(cid:246)r r(cid:228)ddningsinsatser och kontroll (cid:246)ver den fysiska planeringen. Direktiv 96/82/EG inf(cid:246)rlivades i spansk r(cid:228)tt genom (cid:148)R. D. 1254/1999, de 16 de julio, por el que se aprueban medidas de control de los riesgos inherentes a los accidentes graves en los que intervengan sustancias peligrosas. (cid:148) Kommissionen k(cid:228)nner inte till om de anl(cid:228)ggningar som avses har genomg(cid:229)tt en milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)m- ning i enlighet med r(cid:229)dets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt. Det b(cid:246)r dock p(cid:229)pekas att det i artikel 2 i det direktivet fastst(cid:228)lls att projekt som kan ha betydande inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n, t. ex. p(cid:229) grund av sin art, sitt omf(cid:229)ng eller omr(cid:229)det d(cid:228)r de genomf(cid:246)rs, skall genomg(cid:229) milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mning innan tillst(cid:229)nd utf(cid:228)rdas. Denna best(cid:228)mmelse g(cid:228)ller f(cid:246)r de projekt som anges i bilagorna I och II till direktivet. I artikel 4. 2 fastst(cid:228)lls att de projekt som omfattas av bilaga II skall genomg(cid:229) bed(cid:246)mningsf(cid:246)rfarandet om medlemsstaterna anser att deras egenskaper s(cid:229) erfordrar. Anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r lagring av olja, petrokemiska produkter och kemikalier ing(cid:229)r i bilaga II till ovan n(cid:228)mnda direktiv. D(cid:228)rf(cid:246)r skall projekt som h(cid:246)r till denna kategori genomg(cid:229) bed(cid:246)mning i enlighet med artiklarna 5(cid:141)10 i direktivet, om den ber(cid:246)rda medlemsstaten anser att projektets egenskaper s(cid:229) erfordrar. Det b(cid:246)r p(cid:229)pekas att direktiv 85/337/EEG har (cid:228)ndrats genom direktiv 97/11/EG (2). Enligt best(cid:228)mmelserna i artikel 3. 2 i direktiv 97/11/EG skall dock best(cid:228)mmelserna i direktiv 85/337/EEG g(cid:228)lla i sin lydelse f(cid:246)re (cid:228)ndringen om en beg(cid:228)ran om tillst(cid:229)nd har l(cid:228)mnats in f(cid:246)re den 14 mars 1999. De uppgifter som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren l(cid:228)mnar g(cid:246)r det inte m(cid:246)jligt att konstatera n(cid:229)gon (cid:246)vertr(cid:228)delse av r(cid:229)dets direktiv 90/313/EEG av den 7 juni 1990 om r(cid:228)tt att ta del av milj(cid:246)information (3). Det b(cid:246)r dock noteras att det i artikel 4 i direktiv 90/313/EEG f(cid:246)reskrivs att: (cid:148)Den som anser att hans beg(cid:228)ran om uppgifter har avslagits eller l(cid:228)mnats utan avseende utan rimlig orsak, eller anser sig ha f(cid:229)tt ett otillfredsst(cid:228)llande svar fr(cid:229)n en offentligt myndighet, skall kunna beg(cid:228)ra att f(cid:229) saken pr(cid:246)vad hos domstol eller i administrativ ordning i enlighet med det r(cid:228)ttssystem som till(cid:228)mpas i medlemsstaten(cid:148). Direktiv 90/313/EEG har inf(cid:246)rlivats i spansk r(cid:228)tt genom lag 38/1995 av den 13 december 1995. Kommissionen kommer att v(cid:228)nda sig till de spanska myndigheterna och uppmana dem att inkomma med upplysningar om de (cid:229)tg(cid:228)rder som de vidtagit f(cid:246)r att se till att detta projekt inte leder till allvarliga skador p(cid:229) naturen eller minskar livskvaliteten f(cid:246)r befolkningen i Alumbres. (1) EGT L 10, 14. 1. 1997. (2) EGT L 73, 14. 3. 1997. (3) EGT L 158, 23. 6. 1990. (2000/C 303 E/035) SKRIFTLIG FR¯GA E-2261/99 fr(cid:229)n Marie Isler BØguin (Verts/ALE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Erk(cid:228)nnande av utbildningsbevis EG-f(cid:246)rdraget, i vilket man f(cid:246)rutser fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r arbetstagare, etableringsfrihet och frihet att tillhanda- h(cid:229)lla tj(cid:228)nster, samt allm(cid:228)nt erk(cid:228)nnande av utbildningar eller yrkesutbildningar, respekteras inte. 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/39 Enligt systemet f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av utbildningsbevis kan inte en v(cid:228)rdmedlemsstat som mottar en EU- medborgare v(cid:228)gra denna tilltr(cid:228)de till ett reglerat yrke om personen (cid:228)r kvalificerad att ut(cid:246)va detta yrke i sitt ursprungsland. Medlemsstaterna har (cid:228)nnu inte uppdaterat harmoniseringen och erk(cid:228)nnandet av utbild- ningsbevis, bland annat vad g(cid:228)ller f(cid:246)rskoll(cid:228)rarutbildningen (Belgien(cid:141)Frankrike) och arkitektutbildningen (Frankrike(cid:141)Grekland). Dessa administrativa metoder ger upphov till situationer med social och yrkesm(cid:228)ssig utslagning i ett Europa d(cid:228)r man f(cid:246)respr(cid:229)kar avskaffande av gr(cid:228)nserna. Kommissionen har beslutat att v(cid:228)cka talan mot Frankrike och Grekland vid EG-domstolen f(cid:246)r (cid:246)vertr(cid:228)delse av gemenskapslagstiftningen. Enligt vilka f(cid:246)rfaranden skall man handla och vilka m(cid:246)jligheter att (cid:246)verklaga finns det f(cid:246)r de EU- medborgare som v(cid:228)gras ett arbete d(cid:228)rf(cid:246)r att de inte kan visa upp bevis p(cid:229) likv(cid:228)rdigt utbildningsbevis? Svar fr(cid:229)n Frits Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 januari 2000) Den generella ordningen grundas p(cid:229) principen om (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande, vilket inneb(cid:228)r att kvalifikationer fr(cid:229)n olika medlemsstater inom gemenskapen anses vara likv(cid:228)rdiga. Denna princip har till(cid:228)mpats p(cid:229) de lagreglerade yrken f(cid:246)r vilka minsta erforderliga utbildning inte samordnats p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) (1). Den mottagande medlemsstaten m(cid:229)ste j(cid:228)mf(cid:246)ra den s(cid:246)kandes kvalifikationer fr(cid:229)n en annan medlemsstat (den uts(cid:228)ndande medlemsstaten) med sina egna krav. Om v(cid:228)sentliga skillnader f(cid:246)religger, kan den mottagande medlemsstaten kr(cid:228)va ett l(cid:228)mplighetstest, en anpassningsperiod eller yrkeserfarenhet. Varje enskild medlemsstat svarar f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra gemenskapsr(cid:228)tten i sitt eget r(cid:228)ttssystem. Den generella ordningen har genomf(cid:246)rts n(cid:228)stan fullst(cid:228)ndigt av alla medlemsstater, och den grundas p(cid:229) f(cid:246)ljande direktiv: r(cid:229)dets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av examensbevis (cid:246)ver beh(cid:246)righetsgivande h(cid:246)gre utbildning som omfattar minst tre (cid:229)rs studier (2) samt r(cid:229)dets direktiv 92/51/EEG av den 18 juni 1992 om en andra generell ordning f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av beh(cid:246)righets- givande h(cid:246)gre utbildning, en ordning som kompletterar den som f(cid:246)reskrivs i direktiv 89/48/EEG (3). Direktiv 89/48/EEG har (cid:228)nnu inte genomf(cid:246)rts fullst(cid:228)ndigt i Grekland. Kommissionen har h(cid:228)nskjutit (cid:228)rendet till domstolen och yrkat p(cid:229) vite i enlighet med artikel 228. 2 i EG-f(cid:246)rdraget (f. d. artikel 171). Dessutom (cid:228)r medborgarnas grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheter enligt den generella ordningen direkt till(cid:228)mpliga i medlemsstaterna. D(cid:228)rf(cid:246)r kan medborgarna (cid:229)beropa r(cid:228)ttigheterna i nationell domstol och tillgripa natio- nella r(cid:228)ttsmedel, vilka m(cid:229)ste finnas tillg(cid:228)ngliga i varje enskild medlemsstat (4). Det (cid:228)r mestadels de nationella domstolarnas sak att i enskilda fall avg(cid:246)ra huruvida nationella myndigheter brutit mot gemenskapsr(cid:228)tten. H(cid:228)rvidlag kan de nationella domstolarna be domstolen om ett f(cid:246)rhandsavg(cid:246)rande f(cid:246)r tolkningen av gemenskapsr(cid:228)tten. Enligt f(cid:246)rdragen (cid:228)r kommissionen ansvarig att se till att gemenskapslagstiftningen till(cid:228)mpas korrekt. Om en medlemsstat inte f(cid:246)ljer gemenskapsr(cid:228)tten har kommissionen f(cid:246)ljaktligen egen beh(cid:246)righet att f(cid:229) (cid:246)ver- tr(cid:228)delsen att upph(cid:246)ra ((cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande), och d(cid:228)r s(cid:229) kr(cid:228)vs h(cid:228)nskjuta (cid:228)rendet till domstolen. Kommis- sionen vidtar de (cid:229)tg(cid:228)rder den anser befogade, antingen efter klagom(cid:229)l eller efter att sj(cid:228)lv ha uppt(cid:228)ckt att gemenskapsr(cid:228)tten (cid:246)vertr(cid:228)tts. F(cid:246)r enskilda fall b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att kommissionens (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande inte har samma r(cid:228)ttsverkan som en nationell r(cid:228)ttslig (cid:229)tg(cid:228)rd och d(cid:228)rf(cid:246)r inte kan ers(cid:228)tta den. Envar f(cid:229)r l(cid:228)mna in klagom(cid:229)l till kommissionen avseende (cid:229)tg(cid:228)rder (lagar och andra f(cid:246)rfattningar, f(cid:246)rvalt- ningsrutiner) eller praxis som en medlemsstat inf(cid:246)rt och som anses strida mot gemenskapsr(cid:228)ttens bokstav eller anda. De klagande beh(cid:246)ver inte visa att de formellt ber(cid:246)rs av klagom(cid:229)let. De beh(cid:246)ver inte heller visa att de huvudsakligen och direkt ber(cid:246)rs av (cid:246)vertr(cid:228)delsen. F(cid:246)r att kommissionen skall kunna ta upp klagom(cid:229)let m(cid:229)ste det r(cid:246)ra en medlemsstats (cid:246)vertr(cid:228)delse av gemenskapsr(cid:228)tten. Den kan inte ta upp tvister mellan enskilda. Medborgare vars examensbevis inte erk(cid:228)nns kan v(cid:228)nda sig till de nationella kontaktpunkterna f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av examensbevis. En f(cid:246)rteckning (cid:246)ver kontaktpunkterna finns tillg(cid:228)nglig vid alla kommis- sionens informationskontor. Enskilda kan ocks(cid:229) f(cid:229) r(cid:229)dgivning om sina r(cid:228)ttigheter enligt gemenskapslag- C 303 E/40 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 stiftningen genom EU:s r(cid:229)dgivningstj(cid:228)nster (med gratis telefonnummer i alla medlemsstater ) eller via Internet. (1) Den generella ordningen (cid:228)r inte till(cid:228)mplig p(cid:229) yrken d(cid:228)r det finns s(cid:228)rskild gemenskapslagstftning om harmonisering av minimikraven p(cid:229) kvalifikationer (t. ex. l(cid:228)kare, sjuksk(cid:246)terskor i allm(cid:228)n v(cid:229)rd, barnmorskor, tandl(cid:228)kare, farmaceuter och i viss m(cid:229)n (cid:228)ven arkitekter). F(cid:246)r dessa yrken sker erk(cid:228)nnandet automatiskt. (2) EGT L 19, 24. 1. 1989. (3) EGT L 209, 24. 7. 1992. (4) Se artikel 8. 2 i direktiv 89/48/EEG och artikel 12. 2 i direktiv 92/51/EEG. (2000/C 303 E/036) SKRIFTLIG FR¯GA E-2268/99 fr(cid:229)n Hans Kronberger (NI) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Erk(cid:228)nnande av mass(cid:246)rutbildning inom EU I ett konkret fall avslog regeringen i Niederbayern (Tyskland) en ans(cid:246)kan fr(cid:229)n en (cid:246)sterrikisk medborgare om att erk(cid:228)nna hans yrkesutbildning som mass(cid:246)r med f(cid:246)ljande motivering: Ett erk(cid:228)nnande p(cid:229) grundval av direktiv 92/51/EEG (1) och d(cid:228)rmed i enlighet med paragraf 2. 4 i lagen om mass(cid:246)rer och sjukgymnaster (cid:228)r uteslutet eftersom dessa yrken inte (cid:246)verensst(cid:228)mmer med de tyska utbildnings- och yrkesbeskrivningarna f(cid:246)r mass(cid:246)rer och badm(cid:228)stare, (cid:228)ven om de till vissa delar (cid:228)r identiska. I en f(cid:246)rfr(cid:229)gan som riktades till f(cid:246)rbundsministeriet i Bonn fick emellertid den s(cid:246)kande rakt motsatt svar, n(cid:228)mligen att hans utbildning visst kunde erk(cid:228)nnas enligt artikel 16 i EG-direktivet. Kommissionen ombedes besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. ˜r det juridiskt riktigt att en (cid:246)sterrikisk medborgare nekas erk(cid:228)nnande av sin yrkesutbildning som mass(cid:246)r i Tyskland? 2. Vilken r(cid:228)ttslig grund skall egentligen till(cid:228)mpas? (1) EGT L 209, 24. 7. 1992, s. 25. Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (14 januari 2000) 1. Ja, i den m(cid:229)n det handlar om olika yrken. Se f(cid:246)rklaring nedan. 2. I princip g(cid:228)ller det allm(cid:228)nna systemet s(cid:229)som det l(cid:228)ggs fast i r(cid:229)dets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av examensbevis (cid:246)ver beh(cid:246)righetsgivande h(cid:246)gre utbildning som omfattar minst tre (cid:229)rs studier (1) och r(cid:229)dets direktiv 92/51/EEG av den 18 juni 1992 om en andra generell ordning f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av beh(cid:246)righetsgivande h(cid:246)gre utbildning, en ordning som kompletterar den som f(cid:246)reskrivs i direktiv 89/48/EEG f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av examensbevis och yrkeskvalifika- tioner inom gemenskapen, med undantag f(cid:246)r de fall som anges i direktiven. Vissa villkor m(cid:229)ste dock uppfyllas, t. ex. att yrkesut(cid:246)varen ska ha fullgjort hela utbildningen och att han ska ans(cid:246)ka om erk(cid:228)nnande av sina examensbevis i en medlemsstat f(cid:246)r att ut(cid:246)va samma yrke som han har beh(cid:246)righet f(cid:246)r i den medlemsstat d(cid:228)r utbildningen fullgjordes. Om direktivens villkor inte (cid:228)r uppfyllda kan en medlemsstat v(cid:228)gra att till(cid:228)mpa direktiven. Beslutet om v(cid:228)gran ska naturligtvis motiveras f(cid:246)r att man ska kunna avg(cid:246)ra om det aktuella (cid:228)rendet faller utanf(cid:246)r direktivens r(cid:228)ckvidd


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2366/99 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen. Kommissionens rapporter om veterinærkontrolbesøg i Frankrig og Grækenland.

eurovoc_concepts:
France
Germany
Greece
Netherlands
infringement procedure (EU)
national implementing measure
protection of animals
transport of animals
veterinary inspection

text: C 219 E/150 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 Da alle medlemsstaterne har f(cid:229)et tilsendt rapporten, som tillige findes p(cid:229) Internettet, vil det ikke v(cid:230)re relevant endnu en gang at fremsende de samme oplysninger via systemet for hurtig varsling om fłdevarer. (2000/C 219 E/190) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2362/99 af Stephen Hughes (PSE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Jobansłgeres forevisning af straffeattest 1. Ifłlge det europ(cid:230)iske forum for besk(cid:230)ftigelse af kriminelle (European Offender Employment Forum) er der foretaget undersłgelser, som viser store forskelle EU-landene imellem, hvad ang(cid:229)r reglerne for forevisning af straffeattest til potentielle arbejdsgivere. Har Kommissionen foretaget nogen vurdering af disse forskelles indvirkning p(cid:229) arbejdskraftens frie bev(cid:230)gelighed i EU eller p(cid:229) tidligere kriminelles udsigter til besk(cid:230)ftigelse? 2. Det europ(cid:230)iske forum for besk(cid:230)ftigelse af kriminelle (European Offender Employment Forum) ansl(cid:229)r, at der hvert (cid:229)r kommer en halv million mennesker ud af f(cid:230)ngslerne i EU, og at mange af disse st(cid:229)r over for akutte problemer med at blive integreret p(cid:229) arbejdsmarkedet igen. Hvilke foranstaltninger tr(cid:230)ffer Kommissionen for at fremme uddannelses- og besk(cid:230)ftigelsesinitiativer for tidligere kriminelle og for at modvirke diskriminationen af dem i ans(cid:230)ttelsessituationen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (18. januar 2000) Forskellene mellem de forskellige medlemsstaters bestemmelser om forevisning af straffeattest for potenti- elle arbejdsgivere har s(cid:229) indirekte en forbindelse med arbejdskraftens frie bev(cid:230)gelighed, at det er Kommissionens opfattelse, at s(cid:229)danne forskelle ikke har s(cid:230)rlig relevans for retten til fri bev(cid:230)gelighed. Inden for den europ(cid:230)iske strategi for besk(cid:230)ftigelse henhłrer straffedes s(cid:230)rlige vanskeligheder ved at erhverve relevante f(cid:230)rdigheder og f(cid:229) adgang til arbejdsmarkedet under retningslinje nr. 9. Heri anbefales det medlemsstaterne at v(cid:230)re s(cid:230)rlig opm(cid:230)rksomme p(cid:229) handicappede, etniske mindretal og andre befolk- ningsgrupper og personer, der kan v(cid:230)re ugunstigt stillede, og udvikle passende former for forebyggende og aktiv politik for at fremme deres integration p(cid:229) arbejdsmarkedet. Den sociale og łkonomiske genintegration af tidligere straffede kan endvidere v(cid:230)re d(cid:230)kket af de initiativer, der n(cid:230)vnes i artikel 137 (tidligere artikel 118) i EF-traktaten, og som skal fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne med henblik p(cid:229) at opn(cid:229) stłrre viden, udvikle udvekslingen af information og gode erfaringer og fremme nyt(cid:230)nkning. Kommissionen forbereder i łjeblikket et udkast til program p(cid:229) grundlag af denne artikel. (2000/C 219 E/191) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2366/99 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Kommissionens rapporter om veterin(cid:230)rkontrolbesłg i Frankrig og Gr(cid:230)kenland Den 23. februar 1999 offentliggjorde Kommissionen en rapport om veterin(cid:230)rkontrolbesłg i Gr(cid:230)kenland. Rapporten afslłrer alvorlige overtr(cid:230)delser i Gr(cid:230)kenland af R(cid:229)dets direktiv 91/628/E(cid:216)F (1) om beskyttelse af dyr under transport. I rapporten p(cid:229)peges det endvidere, at rutebeskrivelsen for spanske og hollandske f(cid:229)r og fransk kv(cid:230)g, alle med Gr(cid:230)kenland som bestemmelsessted, manglede eller ikke var udfyldt korrekt i oprindelseslandene. 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/151 Kommissionen har ogs(cid:229) offentliggjort en rapport om veterin(cid:230)rkontrolbesłg i Frankrig. Heri blev der afslłret alvorlige overtr(cid:230)delser af R(cid:229)dets direktiv 91/628/E(cid:216)F. I rapporten p(cid:229)peges det endvidere, at de nederlandske og tyske myndigheder tillod, at kvier blev sendt p(cid:229) meget lange transportrejser, skłnt de var langt hen i dr(cid:230)gtigheden, og at der blev godkendt rutebeskrivelser, der viste, at transportłrerne ikke agtede at overholde de lovm(cid:230)ssige krav om, at kv(cid:230)g skal omlades og hvile i 24 timer efter 29 timers transport. Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at f(cid:229) de hollandske, tyske, franske og gr(cid:230)ske myndigheder til at sikre, at bestemmelserne i R(cid:229)dets direktiv 91/628/E(cid:216)F overholdes? (1) EFT L 340 af 11. 12. 1991, s. 17. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (19. januar 2000) Kommissionen har for nyligt indledt overtr(cid:230)delsesprocedurer som omtalt i EF-traktatens artikel 226 (tidligere artikel 169) p(cid:229) grund af de overtr(cid:230)delser af F(cid:230)llesskabets lovgivning om dyrevelf(cid:230)rd, der n(cid:230)vnes i den rapport om veterin(cid:230)rkontrolbesłg i Gr(cid:230)kenland, som det (cid:230)rede medlem henviser til. Med hensyn til Frankrig ser det ud til, at den manglende overholdelse af reglerne i R(cid:229)dets direktiv 95/29/EF af 29. juni om (cid:230)ndring af direktiv 91/628/E(cid:216)F om beskyttelse af dyr under transport (1) i hvert fald delvis skyldes, at dette direktiv i denne medlemsstat fłrst er blevet fuldst(cid:230)ndig gennemfłrt for nylig. Over- tr(cid:230)delsesprocedurer vedrłrende ufuldst(cid:230)ndig gennemfłrelse blev indledt og sagen bragt for Domstolen. Det er Kommissionens praksis at indstille s(cid:229)danne procedurer, n(cid:229)r den har konstateret, at medlemsstaten har levet op til sine forpligtelser med hensyn til at gennemfłre direktivet. Kommissionen undersłger ogs(cid:229) oplysninger om, at Frankrig i flere tilf(cid:230)lde har gjort sig skyldig i alvorlige overtr(cid:230)delser af reglerne, og vil ikke tłve med at indlede yderligere overtr(cid:230)delsesprocedurer som omtalt i artikel 226 om nłdvendigt. B(cid:229)de p(cid:229) baggrund af de oplysninger, man har indsamlet p(cid:229) kontrolbesłg, og som resultat af de klager, man har modtaget fra dyrevelf(cid:230)rdsorganisationer, er Kommissionen opm(cid:230)rksom p(cid:229), at der til stadighed ofte finder transportrejser sted, hvor bestemmelserne i ovenn(cid:230)vnte direktiver overtr(cid:230)des, is(cid:230)r med hensyn til transporttid, hvileperioder, fodring og vanding. Rutebeskrivelsen for ladninger af kv(cid:230)g med oprindelse i visse medlemsstater er ikke altid korrekt udfyldt. N(cid:229)r Kommissionen bliver opm(cid:230)rksom p(cid:229) s(cid:229)danne overtr(cid:230)delser, griber den ind over for den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat, og den er parat til at indlede overtr(cid:230)delsesprocedurer, hvor det er relevant. Kommissionen har for nylig etableret en arbejdsgruppe om beskyttelse af dyr p(cid:229) lange transportrejser, som har til form(cid:229)l at drłfte alle de problemer, der er forbundet med h(cid:229)ndh(cid:230)velsen af de relevante direktiver, og finde passende lłsninger. (1) EFT L 282 af 15. 10. 1997. (2000/C 219 E/192) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2375/99 af Avril Doyle (PPE-DE) til Kommissionen (16. december 1999) Om: F(cid:229)reavl i Irland og Det Forenede Kongerige Kan Kommissionen i lyset af krisen inden for f(cid:229)reavl i Irland og Det Forenede Kongerige angive EU(cid:146)s moderf(cid:229)rpr(cid:230)mie og den verdensomsp(cid:230)ndende landbrugspr(cid:230)mie p(cid:229) et regionalt grundlag for at tage hensyn til prisen for lammekłd i Irland og Storbritannien, som er henholdsvis 50 og 60 pence lavere end for fransk lammekłd? Vil Kommissionen fjerne f(cid:229)r fra ekstensiveringsberegningerne, beskytte de irske f(cid:229)reavlere mod illoyal konkurrence fra tredjelande under de kommende WTO-forhandlinger og insistere p(cid:229) en tydelig m(cid:230)rkning af importeret lammekłd?


title: WRITTEN QUESTION E-2291/99 by Carlos Carnero González (PSE) to the Commission. Future of shipbuilding in Europe.

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
employment policy
privatisation
restriction on competition
sanction (EU)
shipbuilding

text: C 219 E/142 Official Journal of the European Communities EN 1. 8. 2000 Under Council Regulation (EC) No 338/97 of 9 December 1996 on the protection of species of wild fauna and flora by regulating trade therein (1) the importation of white whale blubber, meat, live specimens and all other products into the Community for commercial purposes is prohibited. The Commission has no power to take measures to prohibit the killing and capture of white whales by Russia, nor the export of specimens from Russia or import in Japan. (1) OJ L 61, 3. 3. 1997. (2000/C 219 E/179) WRITTEN QUESTION E-2291/99 by Carlos Carnero GonzÆlez (PSE) to the Commission (13 December 1999) Subject: Future of shipbuilding in Europe On 5 November 1999, the European Trade Union called a four hour strike in the shipbuilding industry, on behalf of the sector(cid:146)s viability, under the slogan (cid:145)WORK FOR SHIPYARDS: A FUTURE FOR EUROPE(cid:146), and on 9 November, the Council of Industry Ministers assessed the situation of European shipbuilding. A two- hour strike had taken place on 27 October in Spain, a country with a long history of major commitment to shipbuilding, in all the yards belonging to the Spanish Shipbuilders(cid:146) Group, (Grupo Astilleros Espaæoles) to draw attention to their viability, and to protest against the privatisation of Astander by the Sociedad Espaæol de Participaciones Industriales. At the same time, it was announced that the Commission was demanding that the Spanish Government return over 18 billion pesetas granted to the shipbuilding sector as tax credits, claiming that they were state aids. The need to guarantee a future for the shipbuilding industry should be an absolute priority of the European Union, for economic, social and employment reasons. This needs to be achieved by mutual agreement with the trade union leadership, and guarantee, above all, employment in a competitive public sector. Can the Commission answer the following: 1. What measures can it put forward to guarantee the viability of shipbuilding, following the November Council meeting? 2. What steps will it be taking in the wake of the Council meeting of 9 November? 3. 4. Is it maintaining its position vis-(cid:224)-vis the return of the tax credits in question, and what talks has it held on this subject with the Spanish Government? Is it aware of the privatisation of Astander, and does it seriously believe that dismantling the public sector is the right way to guarantee production and employment? 5. What is it(cid:146)s opinion of the dumping practised by countries like Korea and Japan in this area? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (10 January 2000) The Commission set out its general approach towards improving the competitiveness of the Community shipbuilding industry in its communication (cid:145)Towards a new shipbuilding policy(cid:146) (1) and the accompanying proposals which gave rise to Council Regulation (EC) No 1540/98 of 29 June 1998 establishing new rules on aids to shipbuilding (2). The Commission believes that that approach remains valid. 1. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 219 E/143 Nevertheless the Commission is very concerned about the current difficult world market situation caused by over-capacity and low prices, as well as possible unfair competition from elsewhere such as injurious pricing. At the 9 November 1999 Industry Council the Commission presented a first report on the situation together with a series of possible measures to address the problems. The Council shared the Commission(cid:146)s concerns and called for the following actions: the Commission to pursue its efforts to establish a level playing field for the sector by immediately engaging Korea in constructive consultations with a view to halting the unfair competition; industry, Member States and the Commission to seek as much detailed evidence as possible of the alleged anti-competitive behaviour, in order to take appropriate action under the World trade organisation (WTO); Member States to urge the International monetary fund (IMF) and World Bank to continue to investigate whether the conditions and assumptions for IMF rescue packages are fully respected; Member States and the Commission to pursue their efforts to establish a level playing field for the sector in the appropriate international fora, including the Organisation for economic cooperation and development (OECD), in order to enforce, without delay, fair competition rules. The Council also welcomed the Commission(cid:146)s determination to continue to meet its obligations under Article 12 of Council Regulation (EC) No 1540/98 and to report on developments as soon as necessary. As for the Honourable Member(cid:146)s specific questions about Spanish yards, the Commission is aware of the sale of the Astander yard. This privatisation is a matter for the Spanish government. So far as the Commission(cid:146)s recent decision (3) on tax credits is concerned, the Commission acted only after very careful study and extensive consultations with the Spanish authorities. It concluded that the aid had been granted in breach of the conditions attached to a previous aid decision approving restructuring aid to the publicly- owned yards in Spain. Faced with such a situation, the Commission was obliged to react. (1) COM(97) 470 final. (2) OJ L 202, 18. 7. 1998. (3) C3(99) xnu 145/98. (2000/C 219 E/180) WRITTEN QUESTION P-2298/99 by Elisa Damiªo (PSE) to the Commission (29 November 1999) Subject: Future of the textile industry in the European Union The textile industry, which employs some 2,5 million people in Member States, is the EU(cid:146)s main export sector, accounting for ECU 180 bn. In the last ten years its volume of production has dropped by around 10 % and, according to Euratex, approximately one million jobs were lost in the same period. This has been caused by cheap imports. The sector has been going through a serious crisis since 1997, with annual output shrinking by as much as 3,3 % in 1999. It is estimated that it will make a slow recovery, with an increase in output of 2,7 % in 2000. Given that Commissioner Pascal Lamy has examined the possibility of EU action to support other sectors such as agriculture, will the Commission state what measures it intends to take to help this sector which is vitally important to the EU, in particular with regard to the following: (cid:129) in the context of the WTO negotiations, the decisions of the Uruguay Round, whose incorrect application has been to the detriment of regions exclusively dependent on the textile industry;


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2356/99 υποβολή: Riitta Myller (PSE) προς την Επιτροπή. Επιδράσεις στο περιβάλλον από τη διεύρυνση.

eurovoc_concepts:
Cyprus
Czechia
EU environmental policy
Estonia
Hungary
Poland
Slovenia

text: C 303 E/52 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 24. 10. 2000 Stiw periptv·seiw poy h syggrafh· ypoxrev·sevn epitre·pei ston antisymballo·meno na prosla·bei ejvterikoy·w kai aneja·rthtoyw empeirognv·monew h amoibh· toyw kauori·zetai me ba·sh e·na kat(cid:146) apokoph· poso· gia ka·ue hme·ra ergasi·aw. O antisymballo·menow ei·nai ypoxrevme·now na diasfali·sei o·ti oi empeirognv·monew aytoi· ua e·xoyn tiw i·diew ypoxrev·seiw me ayte·w poy isxy·oyn gia to diko· toy prosvpiko· kai na diabiba·zei sthn Epitroph· anti·grafo tvn symba·sevn poy e·xei ypogra·cei mazi· toyw, epibebaiv·nontaw e·tsi ton dhlvno·meno se ayth·n xro·no ergasi·aw. Me ba·sh e·nan esvteriko· e·legxo poy e·gine to 1997 se e·na dei·gma grafei·vn texnikh·w boh·ueiaw proe·kyce o·ti kata· me·so o·ro h amoibh· aytv·n tvn mesazo·ntvn anerxo·tan sxedo·n sto 30 % tvn kondyli·vn poy diaxeiri·zontan kai sto 3,8 % toy genikoy· proy¤ pologismoy· tvn sxetikv·n programma·tvn. Oi ektimh·seiw ayte·w entoy·toiw xreia·zontai orisme·new dieykrini·seiw gia na prosdioristei· to plai·sio sto opoi·o antapokri·nontai ayta· ta pososta·. Ta stoixei·a sxetika· me thn amoibh· aytv·n tvn mesazo·ntvn basi·zontai perisso·tero stiw pistv·seiw ana·lhchw ypoxrev·sevn para· stiw pistv·seiw plhrvmv·n, gegono·w poy shmai·nei o·ti ypa·rxei peri·ptvsh yperekti·mhshw toy pragmatikoy· ko·stoyw. Eja·lloy oi pistv·seiw poy analamba·nontai sto plai·sio tvn symba·sevn me ayta· ta o·rgana kaly·ptoyn syxna· perio·doyw oi opoi·ew yperbai·noyn toyw 12 mh·new kai xrhsimopoioy·ntai epome·nvw gia thn amoibh· tvn paroxv·n poy e·xoyn sxe·sh me th diaxei·rish tvn pistv·sevn metagene·stervn oikonomikv·n etv·n. Kata· syne·peia, to pososto· tvn amoibv·n epi· tvn pistv·sevn eno·w oikonomikoy· e·toyw ende·xetai na ei·nai mega·lo. (cid:201)na me·row tvn grafei·vn texnikh·w boh·ueiaw poy apote·lesan antikei·meno toy ele·gxoy den ei·xan vw ky·rio kauh·kon toyw th diaxei·rish tvn kondyli·vn tvn koinotikv·n epidoth·sevn alla· thn paroxh· yphresiv·n sth·rijhw gia thn ekte·lesh tvn programma·tvn, dhladh· ton e·legxo kai thn parakoloy·uhsh tvn programma·tvn, thn orga·nvsh syske·cevn kai seminari·vn, th dia·dosh plhroforiv·n sxetika· me to pro·gramma kauv·w kai th syllogh· kai epejergasi·a tvn dedome·nvn. Gia o·loyw aytoy·w toyw lo·goyw to pososto· toy ko·stoyw tvn amoibv·n fai·netai na ei·nai ychlo· se sxe·sh me ta kondy·lia poy diaxeiri·zontai ayta· ta endia·mesa o·rgana. Kami·a sygkekrime·nh dia·krish den proble·petai gia ta kefa·laia poy proori·zontai gia tiw koinotike·w epidoth·seiw. (2000/C 303 E/046) GRAPTH ERVTHSH E-2356/99 ypobolh·: Riitta Myller (PSE) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Epidra·seiw sto periba·llon apo· th diey·rynsh H diey·rynsh thw Eyrvpai¤kh·w nvshw ua gi·nei se li·ga xro·nia pragmatiko·thta. Th stigmh· ayth· pragmatopoioy·ntai diapragmatey·seiw me e·ji kra·th kai meta· th Dia·skech Koryfh·w toy Elsi·nki ua dieyrynuoy·n, v·ste na symperila·boyn kai ta dv·deka kra·th poy e·xoyn ypoba·lei ai·thsh prosxv·rhshw. Kata· th dia·rkeia tvn diapragmatey·sevn ta ypoch·fia kra·th me·lh ua xreiasuei· na prosarmo·soyn th dioi·khsh kai th nomouesi·a toyw stiw diata·jeiw thw EE. Mega·lh kai oikonomikv·w shmantikh· pro·klhsh ua ei·nai h pro·odow sth belti·vsh thw kata·stashw sthn opoi·a bri·sketai to periba·llon kai h yioue·thsh mi·aw periballontikh·w politikh·w sy·mfvnhw me thn aeifo·ro ana·ptyjh. Ervta·tai h Epitroph· ti proti·uetai na pra·jei v·ste na lhfuei· ypo·ch to periba·llon vw prvtarxikh·w shmasi·aw proteraio·thta kata· tiw diapragmatey·seiw kai poia sta·sh proti·uetai na krath·sei h Epitroph· ston kauorismo· metabatikv·n perio·dvn gia ta periballontika· zhth·mata. Apa·nthsh toy k. Verheugen Ej ono·matow thw Epitroph·w (18 Febroyari·oy 2000) H Epitroph· symfvnei· me th gnv·mh toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy o·ti apotelei· mega·lh pro·klhsh h belti·vsh thw kata·stashw toy periba·llontow sta kra·th poy e·xoyn ypoba·lei ai·thsh prosxv·rhshw kauv·w kai h enarmo·nish thw nomouesi·aw aytv·n tvn kratv·n me to kekthme·no ston tome·a toy periba·llontow. To periba·llon apotelei· proteraio·thta sth diadikasi·a prosxv·rhshw. H diapragmateytikh· ue·sh thw (cid:201)nvshw kata· thn e·narjh tvn diapragmatey·sevn me thn Oyggari·a, thn Ky·pro, thn Polvni·a, th Slobeni·a, thn Esuoni·a kai thn Tsexikh· Dhmokrati·a anafe·rei rhta· to sto·xo toy ychloy· epipe·doy pyrhnikh·w asfa·leiaw kai prostasi·aw toy periba·llontow. 24. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 303 E/53 Oi poiki·lew drasthrio·thtew thw Epitroph·w diasfali·zoyn thn apo·dosh thw de·oysaw prosoxh·w sto periba·llon. Perilamba·noyn de oikonomikh· syndromh· (sygkekrime·na to me·so proentajiakv·n diarurvtikv·n politikv·n (ISPA)) kai ton kauorismo· thw periballontikh·w prose·ggishw vw proteraio·thta sto plai·sio tvn etairikv·n sxe·sevn prosxv·rhshw. Eja·lloy, h Epitroph· dhmosiey·ei praktikoy·w odhgoy·w gia thn prose·ggish kai thn efarmogh· toy kekthme·noy ston tome·a toy periba·llontow. (cid:211)son afora· tiw metabatike·w perio·doyw, h Epitroph· e·labe thn ejh·w ue·sh sto e·ggrafo poy syno·deye tiw ekue·seiw gia thn porei·a ka·ue ypoch·fiaw xv·raw prow thn prosxv·rhsh, o·pvw ekdo·uhke stiw 13 Oktvbri·oy 1999 (1): «Gia toyw tomei·w poy synde·ontai me thn epe·ktash thw eniai·aw agora·w kanonistika· me·tra ua mporoy·san na efarmostoy·n taxe·vw. Oi opoiesdh·pote metabatike·w peri·odoi ua e·prepe e·tsi na ei·nai li·gew ston ariumo· kai sy·ntomew. Gia ekei·noyw toyw tomei·w toy kekthme·noy o·poy apaitoy·ntai shmantike·w prosarmoge·w kai oysiastike·w prospa·ueiew, symperilambanome·nvn kai shmantikv·n xrhmatodoth·sevn (se tomei·w o·pvw to periba·llon, h ene·rgeia kai ta e·rga ypodomh·w), oi metabatike·w ryumi·seiw ua mporoy·san na kaly·ptoyn mia sygkekrime·nh xronikh· peri·odo efo·son oi ypoch·fiew xv·rew apodeikny·oyn o·ti h symmo·rfvsh· toyw me to kekthme·no e·xei h·dh dromologhuei· kai o·ti proxvroy·n me syne·peia ston leptomerh· kai realistiko· programmatismo· thw eyuygra·mmish·w toyw sympe- rilambanome·nvn kai tvn anagkai·vn ependytikv·n prospaueiv·n». (1) COM(1999)500 final. (2000/C 303 E/047) GRAPTH ERVTHSH E-2360/99 ypobolh·: Paulo Casaca (PSE) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Misuoi·, epido·mata, synta·jeiw kai forologike·w dieyueth·seiw sta uesmika· o·rgana thw EE Sthn arxh· thw uhtei·aw thw, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· anakoi·nvse pvw skopey·ei na pragmatopoih·sei mi·a se ba·uow anamo·rfvsh tvn uesmikv·n orga·nvn thw EE prokeime·noy na ayjh·soyn thn apotelesmatiko·thta kai th diafa·neia· toyw. Se o·, ti afora· toyw misuoy·w kai tiw ypo·loipew misuologike·w dieyueth·seiw, o Kanonismo·w Yphresiakh·w Kata·stashw diadramati·zei e·nan oysiastiko· ro·lo sth leitoyrgi·a tvn uesmikv·n orga·nvn thw EE kai, gia ton lo·go ayto·, pistey·v pvw ua pre·pei na dhmosiopoihuei· to periexo·meno· toy. Me sto·xo thn paroxh· safe·sterhw kai pio katanohth·w plhrofo·rhshw, pre·pei na douoy·n stoixei·a poy aforoy·n ypallh·loyw sta dy·o akrai·a shmei·a thw stadiodromi·aw tvn: eno·w neoproslambano·menoy ptyxioy·xoy ypallh·loy, eno·w anv·tatoy Dikasth· toy Dikasthri·oy tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn kai eno·w Epitro·poy. Ua mporoy·se, vw ek toy·toy, h Epitroph· na para·sxei tiw ako·loyuew plhrofori·ew poy aforoy·n tiw proanafer- uei·sew kathgori·ew ypallh·lvn: 1. Misuologiko· kauestv·w• 2. Epi·doma ekpatrismoy·• 3. Xrhmatodotikh· eni·sxysh se o·, ti afora· tiw yphresiake·w metakinh·seiw• 4. Proy¤ poue·seiw syntajiodo·thshw, perilambanome·nhw kai thw xorh·ghshw sy·ntajhw anaphri·aw• 5. Forologiko· kauestv·w. Apa·nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph·w (18 Ianoyari·oy 2000) H Epitroph· ste·lnei, apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai th Grammatei·a toy Koinoboyli·oy paradei·gmata tvn apolabv·n (symperilambanome·nvn kai tvn epidoma·tvn, dasmv·n kai telv·n) kai tvn hmerhsi·vn tajidivtikv·n epidoma·tvn gia e·nan neoproslhfue·nta ypa·llhlo panepisthmiakoy· epipe·doy (A8-1) kai e·na me·low thw Epitroph·w, toyw o·royw parai·thshw kai anaphri·aw gia toyw Moni·moyw Ypallh·loyw kai toyw o·royw parai·thsh·w tvn melv·n thw Epitroph·w. Epiple·on, h Epitroph· efista· thn prosoxh· toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy ston kanonismo· toy Symboyli·oy ariu. 422/67/EOK, 5/67/Eyrato·m toy Symboyli·oy thw 25hw Ioyli·oy 1967 gia ton kauorismo·


title: QUESTION ÉCRITE E-2308/99 posée par Glyn Ford (PSE) à la Commission. Tunnel du Mont Blanc.

eurovoc_concepts:
Switzerland
agreement (EU)
environmental protection
high-speed transport
quality of life
road traffic
transport accident
transport network
tunnel

text: C 225 E/94 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 Comment la Commission envisage-t-elle de rØpondre aux craintes que les tortues de mer pŒchØes 4. dans les eaux cubaines soient partagØes par d(cid:146)autres pays des Antilles, en d(cid:146)autres termes, que la pŒche et l(cid:146)exportation des carapaces affectent les populations d(cid:146)autres pays? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (11 janvier 2000) La Commission n(cid:146)ignore pas que le gouvernement cubain a prØsentØ deux propositions en vue d(cid:146)une reprise limitØe des Øchanges internationaux des caouanes, pour la 11e confØrence des parties signataires de la CITES. Bien que la CommunautØ ne soit pas membre de la CITES, la Commission va nØanmoins prØsenter au Conseil une proposition en vue d(cid:146)une position commune des (cid:201)tats membres lors de la confØrence des parties, car la rØglementation des Øchanges d(cid:146)espŁces sauvages relŁve des compØtences communautaires, en vertu du rŁglement (CE) no 338/97 du Conseil, du 9 dØcembre 1996, relatif (cid:224) la protection des espŁces de faune et de flore sauvages par le contr(cid:244)le de leur commerce (1). La proposition de la Commission sera axØe sur les critŁres de la CITES pour rayer des espŁces de la liste ØvoquØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire, notamment les effets de la proposition sur la conservation des espŁces dans les eaux cubaines et en d(cid:146)autres lieux. (1) JO L 61 du 3. 3. 1997. (2000/C 225 E/093) QUESTION (cid:201)CRITE E-2308/99 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Tunnel du Mont Blanc Eu Øgard (cid:224) la tragØdie du dØbut de cette annØe dans le tunnel du Mont Blanc qui a entra(cid:238)nØ la mort d(cid:146)au moins 35 personnes, et le fait que l(cid:146)un des facteurs responsables de cette catastrophe rØside dans l(cid:146)Ønorme accroissement ces derniŁres dØcennies du volume de la circulation, la Commission a-t-elle clairement fait part de sa volontØ d(cid:146)aider la France et l(cid:146)Italie (cid:224) trouver des moyens de transport de substitution, par le rail Øventuellement, permettant de dØcongestionner le tunnel et de contribuer en mŒme temps (cid:224) l(cid:146)amØlioration de la qualitØ de l(cid:146)environnement des personnes qui vivent au bord du tracØ de la route du tunnel actuel? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (24 janvier 2000) L(cid:146)augmentation de la circulation routiŁre est un phØnomŁne gØnØral en Europe, rendu plus aigu dans une rØgion centrale et cloisonnØe comme le massif alpin. Afin de contribuer (cid:224) dØcongestionner la route, la CommunautØ soutient notamment le projet de la ligne (cid:224) grande vitesse/transport combinØ Lyon-Turin-(Trieste) et l(cid:146)Ølimination des goulets d(cid:146)Øtranglement de la gare de Modane et de la ligne pour le fret AmbØrieu-Modane-Turin, (cid:224) l(cid:146)horizon 2001. Par ailleurs, l(cid:146)accord relatif au transport terrestre signØ en juin dernier entre la CommunautØ et la ConfØdØration suisse ouvre des perspectives de dØveloppement d(cid:146)itinØraires routiers alternatifs dans l(cid:146)arc alpin pour les poids lourds. Enfin, dans le cadre du cinquiŁme programme de recherche, la CommunautØ soutiendra la recherche et le dØveloppement de techniques visant (cid:224) rØduire les risques et les consØquences d(cid:146)accidents dans les tunnels


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2310/99 di Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) alla Commissione. Esportazioni verso l'UE di lombate di tonno.

eurovoc_concepts:
ACP countries
Andean Community countries
EU market
Thailand
cannery
fishing industry
import (EU)
international trade
private sector
tariff quota

text: 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/95 (2000/C 225 E/094) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2309/99 di Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Importazione di prodotti del Codice 1604. 14. 00 (13 dicembre 1999) Essendo a conoscenza che esiste una richiesta delle autorit(cid:224) di Tailandia di esportare 8. 000 tonnellate di lombate di tonno nell(cid:146)Unione europea, attraverso l(cid:146)apertura di un contingente autonomo dei prodotti compresi nella partita 1604. 14. 00, tenendo conto che il mercato delle lombate di tonno comunitario si pu(cid:242) considerare sufficientemente coperto dalla produzione interna comunitaria, dalle importazioni che provengono dai paesi del sistema di preferenze generalizzate del Patto Andino e degli ACP, che in caso di necessit(cid:224) i contingenti di queste provenienze potrebbero essere aumentati, e che pertanto non Ł necessario cercare di rifornirsi in altri paesi, e tenendo conto inoltre che il Codice 1604. 14. 00 comprende le conserve di tonno, e che di conseguenza bisogna pensare che l(cid:146)apertura del contingente richiesto dalla Tailandia comporterebbe un danno gravissimo per le industrie comunitarie produttrici di filetti e conserve di tonno, cos(cid:236) come pure per l(cid:146)industria dei paesi SPG-Patto Andino e ACP, si chiede alla Commissione: Quali sono le intenzioni della Commissione rispetto a questa richiesta tailandese? Quando presenter(cid:224) la Commissione secondo il suo impegno con il Consiglio le cifre reali di produzione comunitaria di filetti di tonno e le necessit(cid:224) reali di copertura del fabbisogno? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (14 gennaio 2000) La richiesta delle autorit(cid:224) tailandesi cui allude l(cid:146)onorevole parlamentare Ł stata inviata, stando alle informazioni pervenute alla Commissione, ad un(cid:146)associazione professionale che riunisce le industrie europee del pesce. La Commissione non pu(cid:242) in nessun caso prendere un(cid:146)iniziativa sulla base di un documento che non le Ł stato trasmesso. Inoltre, al momento di elaborare la proposta di apertura e gestione di contingenti tariffari autonomi, la Commissione prende in considerazione unicamente le richieste che le vengono rivolte dagli Stati membri. Effettivamente la Commissione si Ł impegnata ad effettuare una ricerca sull(cid:146)approvvigionamento di filetti di tonno del mercato comunitario a breve e medio termine, come ricorda anche l(cid:146)onorevole parlamentare. L(cid:146)impegno assunto dalla Commissione precisava che la ricerca avrebbe dovuto essere portata a termine entro la fine del 1999. La Commissione trasmetter(cid:224) al Consiglio i risultati della ricerca in parola entro i termini stabiliti. (2000/C 225 E/095) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2310/99 di Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Esportazioni verso l(cid:146)UE di lombate di tonno (13 dicembre 1999) A seguito dell(cid:146)ultima richiesta delle autorit(cid:224) della Tailandia a che l(cid:146)Unione europea apra un nuovo contingente di importazione di 8. 000 tonnellate di prodotti della partita 1604. 14. 00 (filetti e conserve di tonno), tenendo conto che il mercato delle lombate di tonno comunitario si pu(cid:242) considerare sufficiente- mente coperto dalla produzione interna comunitaria, dalle importazioni provenienti dai paesi SPG-Patto Andino e ACP, che in caso di necessit(cid:224) i contingenti di queste provenienze potrebbero essere aumentati, e che pertanto non Ł necessario cercare di rifornirsi in altri paesi, e che come si Ł dimostrato negli ultimi mesi sia le industrie comunitarie sia, eventualmente le industrie appartenenti a paesi SPG possono offrire lombate di tonno alle industrie trasformatrici comunitarie a prezzi di mercato internazionale, e che pertanto risulta molto difficile capire la necessit(cid:224) di aprire questo nuovo contingente per produzioni della Tailandia, si chiede alla Commissione di far conoscere: (cid:129) l(cid:146)elenco delle imprese tailandesi che hanno esportato lombate di tonno nell(cid:146)UE al riparo degli ultimi contingenti aperti; C 225 E/96 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 (cid:129) i quantitativi esportati da ciascuna di loro nell(cid:146)Unione europea; (cid:129) l(cid:146)elenco delle imprese comunitarie compratrici di dette partite e gli Stati membri in cui hanno sede Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (21 gennaio 2000) La Commissione non Ł in grado di fornire le informazioni richieste dall(cid:146)onorevole parlamentare. Tali dati, infatti, vertono sulle attivit(cid:224) commerciali di imprese private. Ora, le amministrazioni doganali degli Stati membri non comunicano alla Commissione questo tipo di informazioni. La Commissione invia direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare nonchØ al segretariato generale del Parla- mento l(cid:146)elenco delle imprese tailandesi autorizzate ad esportare prodotti della pesca verso la Comunit(cid:224). (2000/C 225 E/096) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2315/99 di Pat Gallagher (UEN) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Aiuto finanziario al Mali e in particolare alla societ(cid:224) Itema Pu(cid:242) la Commissione europea informare il Parlamento europeo in merito all(cid:146)importo esatto degli aiuti finanziari che sono stati elargiti al governo del Mali nell(cid:146)ambito dei programmi di aiuto allo sviluppo sostenuti dall(cid:146)UE e dalle Convenzioni di LomØ durante gli ultimi cinque anni e, piø in particolare, far sapere se tali finanziamenti sono stati assegnati direttamente o indirettamente alla societ(cid:224) Itema di cui il governo del Mali Ł un importante azionista? Risposta data dal sig. Nielson in nome della Commissione (21 dicembre 1999) La tabella riportata qui di seguito illustra la ripartizione del Fondo europeo di sviluppo (FES) e gli interventi di sostegno di bilancio varati dalla Comunit(cid:224) a favore del Mali a partire dal 1986. Nessuno dei suddetti fondi Ł stato assegnato direttamente o indirettamente alla societ(cid:224) Itema. 1. Programma indicativo nazionale 137 158 189 LomØ III (1986-1990) LomØ IV (1991-1996) LomØ IVbis (1997-2001) 2. Altre risorse FES (cid:129) Strumento di adegua-mento strutturale (SAF) (cid:129) Stabex (cid:129) Profughi (cid:129) Capitali di rischio (BEI) (cid:129) Sysmin 3. Risorse del bilancio comunitario (cid:129) Sicurezza alimentare (cid:129) (ONG) (cid:129) Democrazia e diritti umani (cid:129) Cooperazione decentrata (cid:129) Foreste tropicali (cid:129) Lotta contro l(cid:146)AIDS (cid:129) ECHO 20,3 14,8 9,7 6,7 61,45 0,9 0,7 21,9 7,75 9,1 0,279 0,73 0,80 1,0 29,4 (1) 10 15 0,25 2,65 0,233 0,28 0,07 7,6 4. TOTALE (1 + 2 + 3) 188,5 262,6 254,4 (1) ¨ in corso di approvazione un nuovo programma SAF per un importo pari a 37 mio EUR


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2423/99 af Mauro Nobilia (UEN) til Kommissionen. Kraftvarmeværk i Battipaglia.

eurovoc_concepts:
Campania
air quality
environmental impact
environmental protection
location of industry
waste incineration

text: C 219 E/158 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 P(cid:229) den baggrund besłgte landets premierminister, Abderrahmane Youssoufi, Bruxelles i forbindelse med det kollokvium, der med Europa-Parlamentets stłtte var arrangeret af venskabsforeningen EU-Marokko den 21. oktober 1999 om emnet »Marokko-Europa: en f(cid:230)lles sk(cid:230)bne«. Ved denne lejlighed młdtes Abderrahmane Youssoufi med Kommissionens formand samt med kommis- s(cid:230)ren med ansvar for eksterne forbindelser, som benyttede lejligheden til at drłfte udviklingen i forholdet mellem EU og Marokko set i lyset af associeringsaftalens ikrafttr(cid:230)den. Med dette udgangspunkt vil Kommissionen aktivt słge at udvikle og uddybe sine forbindelser til Marokko inden for rammerne af Euro-Middelhavspartnerskabet. (2000/C 219 E/201) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2423/99 af Mauro Nobilia (UEN) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Kraftvarmev(cid:230)rk i Battipaglia Med afgłrelse 27/97 har regionen Campagna godkendt regionalplanen for bortskaffelse af affald. I denne plan udpeges ASI-omr(cid:229)det i Battipaglia kommune som egnet for opfłrelse af et anl(cid:230)g til fremstilling af energi i et kraftvarmev(cid:230)rk. Det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de er praktisk taget sammenh(cid:230)ngende med byomr(cid:229)det og er derfor t(cid:230)tbefolket. Placeringen af et kraftvarmev(cid:230)rk i Battipaglia kommune ville f(cid:229) betydelige fłlger for omr(cid:229)det og indeb(cid:230)re en overskridelse af miljłgr(cid:230)nserne, som allerede er under pres. Da omr(cid:229)det endvidere i udpr(cid:230)get grad pr(cid:230)ges af landbrugs- og turisterhvervet og is(cid:230)r mejeribrug, ville placeringen af det n(cid:230)vnte anl(cid:230)g i alvorlig grad skade den łkologiske og samfundsm(cid:230)ssige balance p(cid:229) hele Sele sletten. Kommissionen bedes derfor oplyse: (cid:129) om ovenst(cid:229)ende er korrekt (cid:129) om placeringen af det n(cid:230)vnte kraftvarmev(cid:230)rk indeb(cid:230)rer en overtr(cid:230)delse af R(cid:229)dets direktiv 89/369/E(cid:216)F, 89/429/E(cid:216)F og 94/67/E(cid:216)F om F(cid:230)llesskabets strategi for affaldsforvaltning, R(cid:229)dets resolution af 24. februar 1997 (97/C 76/01) og forslag til R(cid:229)dets direktiv om forbr(cid:230)nding af affald (KOM(98) 558) og andre g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabsbestemmelser om miljłbeskyttelse (cid:129) om den i givet fald vil henvende sig til de italienske myndigheder med henblik p(cid:229) at finde frem til en anden og mere hensigtsm(cid:230)ssig placering af kraftvarmev(cid:230)rket i ASI-omr(cid:229)det i Battipaglia. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (11. januar 2000) R(cid:229)dets direktiv 89/369/E(cid:216)F af 8. luftforurening fra nye kommunale juni 1989 om forebyggelse af affaldsforbr(cid:230)ndingsanl(cid:230)g (1), 89/429/E(cid:216)F af 21. juni 1989 om nedbringelse af luftforurening fra best(cid:229)ende kommunale affaldsforbr(cid:230)ndingsanl(cid:230)g (2) og 94/67/EF af 16. december 1994 om forbr(cid:230)nding af farligt affald (3) g(cid:230)lder kun for anl(cid:230)g i drift og kan derfor ikke betragtes som relevante i dette tilf(cid:230)lde, da dette forbr(cid:230)ndingsanl(cid:230)g med genindvinding af energi i Battipaglia (Salerno) (cid:229)benbart endnu ikke er bygget. Endvidere har de r(cid:229)dsresolutioner og direktivforslag, som det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner, ikke nogen retligt bindende virkninger i dette tilf(cid:230)lde. 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/159 P(cid:229) grundlag af de oplysninger, som det (cid:230)rede medlem er fremkommet med, og hvoraf det fremg(cid:229)r, at der kunne blive problemer med placeringen af dette anl(cid:230)g, mener Kommissionen imidlertid, at R(cid:229)dets Direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 om (cid:230)ndring af direktiv 85/337/E(cid:216)EF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning p(cid:229) miljłet (4), muligvis finder anvendelse i dette tilf(cid:230)lde. Kommissionen vil tage de fornłdne skridt til at sikre, at f(cid:230)llesskabsretten og navnlig n(cid:230)vnte direktiv overholdes. (1) (2) (3) (4) EFT L 163 af 14. 6. 1989. EFT L 203 af 15. 7. 1989. EFT L 365 af 31. 12. 1994. EFT L 73 af 14. 3. 1997. (2000/C 219 E/202) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2424/99 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Anerkendelse af sport i traktaten Sportens samfundsm(cid:230)ssige betydning er anerkendt i det europ(cid:230)iske sportscharter fra 1992 og i erkl(cid:230)- ringen om sport, der er knyttet til Amsterdam-traktaten, og hvori man »understreger sportens samfunds- m(cid:230)ssige betydning, navnlig dens identitetsskabende rolle og dens evne til at bringe mennesker sammen«. Som fłlge af disse s(cid:230)rlige egenskaber rummer sporten en helt enest(cid:229)ende og speciel v(cid:230)rdi, som ikke kan sidestilles med andre łkonomiske aktiviteter, s(cid:229)dan som det er tilf(cid:230)ldet med den nuv(cid:230)rende bestemmelse. Domstolens dom af 15. december 1995 i Bosman-sagen har gjort det muligt for professionelle idr(cid:230)ts- udłvere at flytte mellem medlemsstaterne og tegne medlemskab uden nogen antalsm(cid:230)ssig begr(cid:230)nsning. Denne mulighed kan indeb(cid:230)re en fare b(cid:229)de for idr(cid:230)tsforeningernes nationale identitet og for ungdoms- aktiviteterne, som risikerer at blive besk(cid:229)ret, hvilket vil begr(cid:230)nse antallet af unge idr(cid:230)tsudłvere. N(cid:230)rheds- princippet for idr(cid:230)tsforeningernes og de nationale idr(cid:230)tsforbunds uafh(cid:230)ngighed, foreskriver respekt hvilket błr indg(cid:229) i et regels(cid:230)t for sektoren. Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Wien den 11. -12. december 1998 anerkendte sportens samfundsm(cid:230)ssige betydning og opfordrede Kommissionen til at forel(cid:230)gge Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Helsingfors en rapport med henblik p(cid:229) regeringskonferencen. P(cid:229) denne baggrund łnskes fłlgende oplyst: 1. Har Kommissionen nedsat arbejdsgrupper til udarbejdelse af rapporten? 2. Er Kommissionen s(cid:229) godt i gang med arbejdet, at den kan sikre, at arbejdet bliver f(cid:230)rdigt til topmłdet i Helsingfors? 3. Mener Kommissionen, at det med henblik p(cid:229) den n(cid:230)ste regeringskonference vil v(cid:230)re p(cid:229) sin plads at forel(cid:230)gge et formelt (cid:230)ndringsforslag til traktaten med tilfłjelse under afsnit XII (tidligere afsnit IX) af en artikel, der, som det allerede er tilf(cid:230)ldet for kulturens vedkommende, anerkender sportens s(cid:230)rlige egenskaber og behov, og som understreger nłdvendigheden af hensyntagen til n(cid:230)rhedsprincippet i EU(cid:146)s indsats p(cid:229) omr(cid:229)det? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (7. januar 2000) 1. I forbindelse med udarbejdelsen af Helsingfors-rapporten om sport har Kommissionen efterkommet Amsterdam-traktatens erkl(cid:230)ring om sport, hvori det henstilles, at idr(cid:230)tsorganisationerne hłres om alle v(cid:230)sentlige spłrgsm(cid:229)l, der vedrłrer sport. I dette łjemed offentliggjorde Kommissionen et hłringsdoku- ment, som afstedkom en lang r(cid:230)kke kommentarer fra idr(cid:230)tsorganisationerne. Dokumentet dannede grundlag for drłftelserne p(cid:229) den młder(cid:230)kke om sport inden for EU, der blev afholdt i Olympia i maj 1999. Her fik hele sportsverdenen (cid:129) idr(cid:230)tsforbund, offentlige myndigheder, andre EU-institutioner, industrien og medierne (cid:129) en enest(cid:229)ende lejlighed til at komme til udtryk med deres holdning til sport. Endelig har Kommissionen ogs(cid:229) taget hensyn til rapporten om sport fra Regionsudvalget


title: Regolamento (CE) n. 2674/1999 del Consiglio, del 13 dicembre 1999, che modifica il regolamento (CEE) n. 1911/91 relativo all'applicazione delle disposizioni del diritto comunitario alle isole Canarie

eurovoc_concepts:
Canary Islands
application of EU law
customs territory (EU)
single market

text: 18. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 326/3 REGOLAMENTO (CE) N. 2674/1999 DEL CONSIGLIO del 13 dicembre 1999 che modifica il regolamento (CEE) n. 1911/91 relativo all'applicazione delle disposizioni del diritto comunitario alle isole Canarie IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto l'atto di adesione della Spagna e del Portogallo, in partico- lare l'articolo 25, paragrafo 4, primo comma, vista la proposta della Commissione, visto il parere del Parlamento europeo (1), visto il parere del Comitato economico e sociale (2), considerando quanto segue: (1) (2) (3) (4) ai sensi dell'articolo 25 dell'atto di adesione del 1985, i trattati nonché gli atti delle istituzioni delle Comunità europee si applicano alle isole Canarie, fatte salve le deroghe previste dall'articolo in questione e dal proto- collo n. 2 allegato a detto atto; a causa della sua posizione geografica, la regione delle isole Canarie è soggetta a difficoltà specifiche, imputabili in particolare alla sua lontananza ed insularità, all'oro- grafia vulcanica poco adatta allo sviluppo di attività agricole e industriali e alla mancanza di risorse naturali; il Consiglio ha adottato un certo numero di misure volte a rafforzare l'integrazione delle isole Canarie nella Comunità e in particolare nell'unione doganale; in questo contesto il regime storico di imposte indirette destinato a compensare, in particolare, il fatto dell'insu- larità e della lontananza geografica delle Canarie richie- deva una riforma moderna e progressiva in accordo con la legislazione comunitaria; a tal fine e tra altre misure, il regolamento (CEE) n. 1911/91 del Consiglio (3) auto- rizza l'introduzione, fino al 31 dicembre 2000, della nuova imposta denominata «imposta sulla produzione e sulle importazioni (APIM)»; questa imposta temporanea deve consentire l'adegua- mento della produzione locale alle esigenze del mercato unico attraverso un regime di esenzioni; a tal fine, alcune esenzioni, totali o parziali secondo le esigenze economiche, sono autorizzate a favore delle produzioni locali, a condizione che tali esenzioni contribuiscano alla promozione delle attività delle isole Canarie senza essere comunque tali da alterare le condizioni degli scambi in misura contraria all'interesse comune; (5) (6) (7) (8) (9) a norma dell'articolo 5, paragrafo 6, del regolamento (CEE) n. 1911/91, la Commissione ha esaminato l'inci- denza delle misure adottate nel quadro dell'imposta APIM sull'economia delle isole Canarie e le prospettive della loro integrazione nel territorio doganale comuni- tario; da tale esame è emerso che la soppressione dell'imposta APIM ha un impatto generale positivo sui prezzi e negativo sulla produzione e l'occupazione; tuttavia l'effetto negativo sulla produzione e sull'occupa- zione varia notevolmente in funzione del settore di atti- vità; anche se il periodo trascorso ha consentito l'ade- guamento della maggior parte dei settori, ciò non vale per alcuni prodotti dei settori sensibili; a tale proposito, la Commissione ha studiato, su richiesta delle autorità individuando i prodotti spagnole, sensibili, in quanto tale fragilità può portare talvolta alla quasi totale scomparsa del settore interessato; i settori più fragili, risulta pertanto necessario sospendere, previa consulta- zione delle autorità spagnole, lo smantellamento dell'im- posta fino al 30 giugno 2000 per taluni prodotti sensi- bili, al fine di facilitare l'adeguamento di questi prodotti al mercato prima della soppressione dell'imposta; tale sospensione non pregiudica gli obiettivi dell'introdu- zione della tariffa doganale comune e della soppressione dell'APIM, ma si limita soltanto ad attenuare le conse- guenze degli aggiustamenti economici necessari al fine di giungere alla soppressione dell'imposta; il regolamento (CEE) n. 1911/91 deve essere modificato di conseguenza; l'APIM scomparirà il 31 dicembre 2000; tuttavia entro tale data la Commissione esaminerà con le autorità spagnole l'incidenza della sospensione dello smantella- mento di detta imposta sui settori economici interessati e, più in particolare, sui prodotti oggetto del presente regolamento; la Commissione presenterà eventualmente al Consiglio, in funzione dei risultati di questo esame, una proposta relativa alle misure da prendere sulla base del trattato per non compromettere l'esistenza di alcune attività locali di produzione particolarmente fragili, garantendo nel contempo, a termine, la soppressione dell'imposta in vigore, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: (1) Parere espresso il 19 novembre 1999 (non ancora pubblicato nella Gazzetta ufficiale). (2) GU C 329 del 17. 11. 1999, pag. 27. (3) GU L 171 del 29. 6. 1991, pag. 1. Regolamento modificato dal rego- lamento (CEE) n. 284/92 (GU L 31 del 7. 2. 1992, pag. 6). Articolo 1 Il regolamento (CEE) n. 1911/91 è modificato come segue: L 326/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 18. 12. 1999 1) All'articolo 5, paragrafo 2, è aggiunto il comma seguente: «In deroga alle disposizioni di cui al primo comma, la riduzione delle aliquote è sospesa dal 30 dicembre 1999 al 30 giugno 2000 per i prodotti dei settori elencati in allegato. » 2) È aggiunto l'allegato che figura in allegato al presente regolamento. II presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, addì 13 dicembre 1999. Per il Consiglio Il Presidente S. HASSI 18. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 326/5 ALLEGATO «ALLEGATO Elenco dei prodotti di cui all'articolo 5, paragrafo 2, secondo comma, secondo la classificazione della nomencla- tura della tariffa doganale comune (TDC) Alimenti vari: 0403 10, 0407 00 90, 0701 90, 0702, 0703, 0803, 0901 21, 0901 90 90, 1101, 1601, 1602, 1704 90 71, 1806 (salvo 1806 20 95), 1901 90 99, 1902, 1904 10 10, 1905 10 00, 1905 20, 1905 30, 1905 40, 1905 90, 2002 10 90, 2002 90 91, 2007 91 10, 2007 99 39, 2008 99 61, 2008 99 68, 2101, 2103, 2105, 2106 90 98, 2309. Tabacchi: 2402 10 00, 2402 20. Chimica: 2804 30 00, 2804 40 00, 2851 00 30, 3208, 3209, 3213, 3401, 3402 (salvo 3402 11 00, 3402 12 00 e 3402 13 00), 3809 91 00. Carta: 4808, 4818 10, 4818 20, 4818 30, 4818 40, 4819, 4821, 4823 59 10, 4909, 4910, 4911, 5601 22 10, 5601 22 99. Tessili: 6112 31, 6112 41, 6213, 6302, 6303. Industrie metallurgiche e: 7308, 7309 00 (salvo 7309 00 90), 7317, 7325, 7604, 7608, 7610, 9406 00 31. Altri prodotti finiti: 3923 10 00, 3923 21 00, 3923 30 10, 3924 10 00, 4012 10, 4418, 4601, 4602, 6802, 7010, 8544 59 10, 9401, 9403, 9404. »


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2325/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen. Bevarelse af de traditionelle fiskerbåde.

eurovoc_concepts:
Greece
heritage protection
museum
shipbuilding

text: C 219 E/146 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 For at kunne sammenligne de koncentrationer, der er fundet i Kymielven, med forholdene i andre vandlłb, bliver Kommissionen nłdt til at have flere oplysninger om, hvordan man er n(cid:229)et frem til resultaterne. Det ville v(cid:230)re nyttigt at f(cid:229) oplysninger om koncentrationerne af de forskellige congener, p(cid:229) hvilken dybde m(cid:229)lingerne er foretaget, og om resultaterne er beregnet i overensstemmelse med den metode, der benyttes af Nato(cid:146)s Centre for Coastal and Mar(cid:237)ne Sciences (NATO/CCMS). P(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt, hvor vi ikke har mere detaljerede oplysninger, er det vanskeligt at vurdere situationen. Kommissionen ville derfor v(cid:230)re det (cid:230)rede parlamentsmedlem taknemmelig, hvis han kunne Kommissionen flere oplysninger. Principielt er det forhold, der omtales i forespłrgslen ikke omfattet af F(cid:230)llesskabets miljłlovgivning, og derfor er der meget begr(cid:230)nsede muligheder for at gribe ind p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan. (2000/C 219 E/183) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2316/99 af Niall Andrews (UEN) til Kommissionen (29. november 1999) Om: En malisisk virksomheds manglende evne til at betale udest(cid:229)ende belłb i henhold til kontrakten til den irske virksomhed Cormer Machinery International En irsk virksomhed, Cormer Machinery International Ltd. , indgik en kontrakt med Itema, der er en malisisk virksomhed, som er stłttet af regeringen, om at levere og installere brugte tekstilmaskiner. Kontraktprisen var p(cid:229) 2,5 mio. USD, og den fłrste udbetaling p(cid:229) 850. 000 USD blev godkendt af den malisiske finansminister og modtaget af den irske virksomhed i 1996. Itema har ikke sendt belłbet p(cid:229) 1,65 mio. USD til Cormer Machinery International, og det er derfor stadig udest(cid:229)ende. Der har fundet mange drłftelser sted om dette spłrgsm(cid:229)l mellem den irske virksomhed og Kommissionens direktorat med ansvar for udvikling s(cid:229)vel som p(cid:229) uformelt plan inden for rammerne af Den Paritetiske Forsamling EU-AVS. Vil det ansvarlige kommissionsmedlem, Nielson, anmode om et snarligt młde med den malisiske EU- repr(cid:230)sentant for at f(cid:229) en forklaring p(cid:229), hvorfor denne malisiske virksomhed endnu ikke har betalt Cormer Machinery International Ltd. de penge, som den forpligtede sig til at betale, og agter Kommissionen som en selvfłlge holde mig orienteret om enhver udvikling i denne sag, indtil de ovenfor beskrevne alvorlige problemer er blevet fuldt ud lłst p(cid:229) tilfredsstillende vis? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Poul Nielson (21. december 1999) Generaldirektoratet for udvikling i Bruxelles og Kommissionens delegation i Bamako er informeret om tvisten mellem Cormer Machinery International Ltd og Itema, og delegationschefen har uformelt taget emnet op med de maliske myndigheder, herunder navnlig finansministeren, men det er p(cid:229) den anden side klart, at Kommissionen ikke har nogen kompetence i denne sag, der er en handelsm(cid:230)ssig tvist mellem to virksomheder. S(cid:229)danne tvister błr lłses gennem internationale voldgiftsprocedurer. (2000/C 219 E/184) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2325/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Bevarelse af de traditionelle fiskerb(cid:229)de (13. december 1999) I sit svar p(cid:229) min forespłrgsel (E-3436/95) (1) om sikring af den industrielle arv, som drejede sig om fiskerb(cid:229)de i det łstlige Middelhavsomr(cid:229)de, henviste Kommissionen til vedtagelsen af Raphael-programmet, som p(cid:229) det tidspunkt endnu ikke havde fundet sted, og erkl(cid:230)rede fłlgende: »Hvis initiativer der har at głre 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/147 med det s(cid:230)rlige omr(cid:229)de, der interesserer det (cid:230)rede medlem (. ) vil Kommissionen med fornłjelse tage dem i betragtning«. P(cid:229) mange gr(cid:230)ske łer er der bevaret traditionelle tr(cid:230)fiskerb(cid:229)de fremstillet med manuelt v(cid:230)rktłj og ved hj(cid:230)lp af teknikker, som ofte stammer fra den byzantinske periode og i de senere (cid:229)r ikke er blevet anvendt. P(cid:229) baggrund af, at museer i landet viser s(cid:230)rlig interesse for at indlemme s(cid:229)danne skibe i deres samlinger men ikke har r(cid:229)d til at betale udgifterne i forbindelse med kłb, vedligehold og fremvisning af disse skibe, bedes Kommissionen besvare fłlgende: (cid:129) Vil der v(cid:230)re mulighed for at yde stłtte til d(cid:230)kning af den slags udgifter? (cid:129) Under hvilke programmer? (1) EFT C 112 af 17. 4. 1996, s. 31. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (20. januar 2000) Som det (cid:230)rede medlem er bekendt med, var 1999 det sidste (cid:229)r for Raphael-programmet, der sammen med Kaleidoskop og Ariane vil blive erstattet af rammeprogrammet »Kultur 2000«. Et af m(cid:229)lene med »Kultur 2000-programmet« er at fremme de europ(cid:230)iske partnerskabsinitiativer, der sigter p(cid:229) udveksling af oplysninger, erfaringer og knowhow med henblik p(cid:229) at sikre, at den bedste praksis kommer frem i forbindelse med bevarelse og styrkelse af den europ(cid:230)iske kulturarv. I denne sammenh(cid:230)ng kunne de bedste metoder til bevarelse og fremvisning af kulturarven inden for skibsbyggeri opfattes som delprojekter, der kunne forel(cid:230)gges under »Kultur 2000-programmet«, naturligvis under foruds(cid:230)tning af at de opfylder udv(cid:230)lgelseskriterierne. Dog vil omkostninger i forbindelse med kłb af skibe og arbejdet med at bevare og restaurere disse ikke v(cid:230)re d(cid:230)kket af programmet. (2000/C 219 E/185) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2327/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Stłtte til transportomkostningerne forbundet med eksport af friske landbrugsprodukter fra Gr(cid:230)ken- land Den eksport af gr(cid:230)ske frugter og grłnsager der g(cid:229)r til de europ(cid:230)iske markeder st(cid:229)r over for s(cid:230)rlige problemer som fłlge af de hłje transportomkostninger (store afstande, forhłjelse af fragtgebyrerne til ejere af kłlevogne i spidsbelastningsperioder). Disse problemer er vokset p(cid:229) grund af krigen i Jugoslavien og łdel(cid:230)ggelsen af landets infrastrukturer, hvilket głr det nłdvendigt at benytte alternative eksportruter forbundet med store omkostninger i form af tid og penge. Ifłlge en meddelelse fra det gr(cid:230)ske landbrugsministerium har generaldirektłren for det 6. generaldirekto- rat, Lagras, p(cid:229) et młde med den gr(cid:230)ske landbrugsminister, Vrettos, den 6. juli 1999 erkl(cid:230)ret, at han anerkendte nłdvendigheden af at imłdeg(cid:229) problemet, og anmodet om at f(cid:229) forelagt yderligere relevante oplysninger fra Gr(cid:230)kenland med henblik p(cid:229) at tr(cid:230)ffe de p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltninger. Vil Kommissionen bestr(cid:230)be sig p(cid:229) at lłse problemet med de łgede transportomkostninger, som eksportłrerne af gr(cid:230)ske frugter og grłnsager? Har Gr(cid:230)kenland indgivet de nłdvendige oplysninger med henblik p(cid:229) at indfłre de p(cid:229)g(cid:230)ldende ordninger? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. december 1999) Kommissionen bekr(cid:230)fter, at Gr(cid:230)kenland har givet alle tekniske informationer, som Kommissionen har kr(cid:230)vet til undersłgelse af de gr(cid:230)ske eksportłrers vanskeligheder