title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2260/99 esittäjä(t): María Sornosa Martínez (PSE) komissiolle. Ympäristön ja historiallisen perinnön suojelu Dos Llometesissa Valenciassa.

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/21 (2000/C 280 E/019) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2258/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Verokeskustelut 1. Mit(cid:228) EU:n veroj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n teht(cid:228)vi(cid:228) muutoksia komissio uskoo k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n seuraavassa hallitusten v(cid:228)lisess(cid:228) konferenssissa? Kannattaako komissio m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)enemmist(cid:246)p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottamista veroasioissa, 2. miss(cid:228) erityisiss(cid:228) kysymyksiss(cid:228)? ja jos kannattaa, Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2000) Kuten komission 26. tammikuuta 2000 antamassa tiedonannossa (1) esitet(cid:228)(cid:228)n, komissio katsoo, ett(cid:228) koska verotuksessa ja sosiaaliturvassa otetaan huomioon kansallisen lains(cid:228)(cid:228)t(cid:228)j(cid:228)n perussuuntaukset talous- ja sosiaalipolitiikassa sek(cid:228) solidaarisuuden osalta, niiss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n selke(cid:228)sti kansalaisia koskevat kansallisten politiikkojen valinnat, mik(cid:228) on perusteena yksimielisesti teht(cid:228)v(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen yll(cid:228)pit(cid:228)miselle. Komissio katsoo kuitenkin, ett(cid:228) tietyist(cid:228) verotuksen ja sosiaaliturvan tekij(cid:246)ist(cid:228), jotka ovat erottamaton osa sis(cid:228)mark- kinoiden asianmukaista toimintaa, pit(cid:228)isi p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)enemmist(cid:246)p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksin, erityisesti jos t(cid:228)llaiset esteet johtavat syrjint(cid:228)(cid:228)n, kaksinkertaiseen verotukseen tai veronkiertoon. On korostettava, ett(cid:228) komission tarkoituksena ei ole kansallisten j(cid:228)rjestelmien, verokantojen ja veroasteiden yleinen yhdenmukaistamiskehi- tys. Lis(cid:228)ksi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)enemmist(cid:246)p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) pit(cid:228)isi soveltaa jo yhdenmukaistettuun lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n voimassa olevien ja uudenaikaistamiseksi sek(cid:228) niiden yhdenmukaisemman soveltamisen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen yksinkertaistamiseksi varmistamiseksi. T(cid:228)m(cid:228) koskee erityisesti yhteist(cid:228) alv-j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) sek(cid:228) valmisteveron alaisten tavaroiden liikkumista ja valvontaa. joista on tullut lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228) ongelma tavaroiden Komissio toimii my(cid:246)s p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)isesti petoksia vastaan, verorajojen poistamisen ja p(cid:228)(cid:228)omaliikkeiden vapauttamisen my(cid:246)t(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)enemmist(cid:246)p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- si(cid:228) pit(cid:228)isi my(cid:246)s soveltaa veronkiertoa ja veropetoksia ehk(cid:228)iseviin toimiin. Komissio antaa t(cid:228)t(cid:228) asiaa koskevat yksityiskohtaiset ehdotukset hallitusten v(cid:228)liselle konferenssille. (1) (cid:148)Toimielinten mukauttaminen laajentumisen onnistumiseksi(cid:148) (cid:129) EU-sopimuksen 48 artiklan mukainen komission lausunto j(cid:228)senvaltioiden hallitusten edustajien v(cid:228)lisen konferenssin koolle kutsumisesta Euroopan unionia koskevien sopimusten muuttamiseksi (cid:129) KOM(2000) 34. (2000/C 280 E/020) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2260/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Ymp(cid:228)rist(cid:246)n ja historiallisen perinn(cid:246)n suojelu Dos Llometesissa Valenciassa Les Dos Llometes de Massarrojosissa aloitettu asuinrakentaminen on saanut alueen asukkaat ja j(cid:228)rjest(cid:246)t nostamaan kanteen, jonka mukaan rakennushanke haittaa ymp(cid:228)rist(cid:246)n ja historiallisen perinn(cid:246)n suojelua. Kanteen nostajat (etup(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)j(cid:228)rjest(cid:246) Colla Ecologista de Massarrojos) ovat haastaneet rakennus- yhti(cid:246)n (Onofre Miguel) valencialaiseen tuomioistuimeen Juzgado de instrucci(cid:243)n nœmero 14. Kanteen mukana tuomarille on toimitettu Valencian ornitologisen yhdistyksen raportti, jossa todetaan, ett(cid:228) alueella C 280 E/22 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 pesii 65 lintulajia, (cid:148)paleontologiseksi esiintym(cid:228)ksi, jossa saattaa olla 10 miljoonaa vuotta vanhoja fossiileja(cid:148). ja Valencian yliopiston tutkimus, joista 47 on suojeltuja, jossa alue m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n Olisiko komissio valmis tutkimaan Valencian ornitologisen yhdistyksen raportin sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228) tarkistaakseen suojellaanko kanteessa lueteltuja lajeja lintujen suojelua koskevassa direktiiviss(cid:228) 79/409/ETY (1), ja ryh- tyisik(cid:246) se tarvittaessa toimiin yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n noudattamatta j(cid:228)tt(cid:228)misen johdosta? Voisiko komissio m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) rikkooko Dos Llometesin hanke yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) kasvi- ja el(cid:228)inkunnan luonnonmukaisia elinymp(cid:228)rist(cid:246)j(cid:228) koskevan direktiivin 92/43/ETY (2) osalta? Aikooko komissio pyyt(cid:228)(cid:228) toimivaltaisilta viranomaisilta tietoja siit(cid:228), onko Dos Llometesin hankkeen toteuttamiseksi tehty direktiivin 85/337/ETY (3) edellytt(cid:228)m(cid:228) tutkimus ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutuksista? jota asuinrakentaminen Dos Llometesin Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) historiallisen perinn(cid:246)n tuhoaminen, alueelle merkitsisi, on suoraan ristiriidassa j(cid:228)senvaltioille rakennustaiteellisen ja luonnon perinn(cid:246)n suoje- lusta annetun suosituksen 75/65/ETY (4) kanssa? (1) (2) (3) (4) EYVL L 103, 25. 4. 1979, s. 1. EYVL L 206, 22. 7. 1992, s. 7. EYVL L 175, 5. 7. 1985, s. 40. EYVL L 21, 28. 1. 1975, s. 22. Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2000) Komissio ei ole tietoinen parlamentin j(cid:228)senen mainitsemista toimista. Se on valmis tutkimaan Societat Valenciana d(cid:146)Ornitolog(cid:237)an raportin saadakseen selville, suojellaanko kansalliselle tutkintatuomarille j(cid:228)tetyss(cid:228) kanteessa mainittuja lajeja luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY perusteella. Siin(cid:228) tapauksessa komissio pyyt(cid:228)isi Espanjan viranomaisia toimittamaan huomautuksensa. Les Dos Llometes -hanke olisi tunnettava, jotta voitaisiin m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228), onko mahdollista ep(cid:228)ill(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n rikkomista luontotyyppien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivi 92/43/ETY osalta. Espanjan viranomaiset eiv(cid:228)t ole kuitenkaan maininneet kyseess(cid:228) olevaa Massarrojosissa (Valencia) sijaitsevaa Les Dos Llometesin aluetta kansallisessa luettelossaan yhteis(cid:246)n t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) pit(cid:228)mist(cid:228) alueista, jotka liitet(cid:228)(cid:228)n tulevaisuudessa Natura 2000 -verkostoon. Parlamentin j(cid:228)senen toimittamien tietojen perusteella komissio ei n(cid:228)in ollen voi ep(cid:228)ill(cid:228), ett(cid:228) direktiivi(cid:228) 92/43/ETY olisi mill(cid:228)(cid:228)n tavalla rikottu. Komissio ei ole tietoinen siit(cid:228), onko kyseess(cid:228) olevan hankkeen vaikutuksista tehty arvio tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnista 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1985 annetun neuvos- ton direktiivi 85/337/ETY perusteella. On kuitenkin syyt(cid:228) huomioida, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin 2 artiklan perusteella ennen luvan my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) arvioidaan niiden hankkeiden vaikutukset, joilla etenkin laatunsa, kokonsa tai sijaintinsa vuoksi todenn(cid:228)k(cid:246)isesti on merkitt(cid:228)vi(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutuksia. T(cid:228)t(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) sovelle- taan direktiivin liitteess(cid:228) I ja II lueteltuihin hankkeisiin. Liitteess(cid:228) II lueteltujen hankkeiden osalta on 4 artiklan 2 kohdan mukaan suoritettava edell(cid:228) mainittu menettely, jos j(cid:228)senvaltiot toteavat niiden laadun sit(cid:228) vaativan. Koska direktiivi(cid:228) 85/337/ETY sovelletaan t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa, n(cid:228)m(cid:228) laitokset olisi oltava sen liitteess(cid:228) II. N(cid:228)in ollen t(cid:228)h(cid:228)n luokkaan kuuluvat hankkeet on arvioitava direktiivin 5(cid:129)10 artiklan mukaisesti, jos j(cid:228)senvaltiot toteavat niiden laadun sit(cid:228) vaativan. On syyt(cid:228) huomata, ett(cid:228) direktiivi 85/337/ ETY on muutettu direktiivill(cid:228) 97/11/EY (1). Direktiivin 97/11/EY 3 artiklan 2 kohdan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaan direktiivin 85/337/ETY m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), sellaisina kuin ne olivat ennen n(cid:228)it(cid:228) muutoksia, sovelletaan edelleen, jos lupahakemus on j(cid:228)tetty toimivaltaiselle viranomaiselle ennen maaliskuun 14. p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) 1999. 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/23 Les Dos Llometes -hanketta koskevista mahdollisista ristiriitaisuuksista j(cid:228)senvaltioille osoitettuun arkkiteh- tuurin ja luonnonperinn(cid:246)n suojelemisesta 20. joulukuuta 1974 annetun komission suosituksen 75/65/ETY kanssa on syyt(cid:228) mainita, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n johdetussa oikeudessa suositus on tahdonilmaisu, joka ei sido j(cid:228)senvaltioita. (1) EYVL L 73, 14. 3. 1997. (2000/C 280 E/021) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2290/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Carlos Carnero GonzÆlez (PSE) neuvostolle Aihe: Laivanrakennusteollisuuden tulevaisuus Euroopassa (13. joulukuuta 1999) Euroopan ammatillisen yhteisj(cid:228)rjest(cid:246)n kehotuksesta laivanrakennusalalla j(cid:228)rjestettiin 5. marraskuuta 1999 nelj(cid:228)n tunnin ty(cid:246)nseisaus alan tulevaisuuden puolesta, jonka mottona oli (cid:148)TY(cid:214)T˜ TELAKOILLE: TULE- VAISUUS EUROOPALLE(cid:148). Yhteis(cid:246)n teollisuusministerit arvioivat 9. marraskuuta 1999 pidetyss(cid:228) kokouk- sessa Euroopan laivanrakennusteollisuuden tilaa. Espanjassa, jossa laivanrakentamisella on pitk(cid:228)t perinteet, kaikilla Astilleros Espaæoles -ryhmittym(cid:228)(cid:228)n kuuluvilla telakoilla j(cid:228)rjestettiin 27. lokakuuta 1999 kahden tunnin ty(cid:246)nseisaus alan tulevaisuuden puolesta ja Sociedad Espaæa de Participaciones Industriales -yhti(cid:246)n ajaman Astander -nimisen yrityksen yksityist(cid:228)misen vastustamiseksi. Samaan aikaan saatiin tiet(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) komissio perii Espanjan hallitukselta laivanrakennusteollisuudelle verohelpotuksina my(cid:246)nnetty(cid:228) yli 18 000 miljoonan pesetan summaa, koska komissio pit(cid:228)(cid:228) sit(cid:228) valtiontukena. Laivanrakennusalan tulevaisuuden takaaminen pit(cid:228)isi olla ehdottomasti yksi Euroopan unionin ensisijaisista tavoitteista taloudellisten, sosiaalisten ja ty(cid:246)llisyysn(cid:228)k(cid:246)kohtien vuoksi. T(cid:228)st(cid:228) asiasta on p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)v(cid:228) yhteisym- m(cid:228)rrykseen ammattiliittojen kanssa, ja ennen kaikkea on taattava ty(cid:246)llisyys, joka perustuu julkisen sektorin kilpailukykyyn. 1. Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhty(cid:228) marraskuisen teollisuusneuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten johdosta laivanra- kennusteollisuuden tulevaisuuden takaamiseksi? 2. Onko neuvosto tietoinen Astanderin yksityist(cid:228)misest(cid:228), ja uskooko se todella, ett(cid:228) julkisen sektorin alasajo on oikea tapa taata tuotannon jatkuminen ja ty(cid:246)paikkojen s(cid:228)ilyminen? 3. Mit(cid:228) mielt(cid:228) neuvosto on esimerkiksi Korean ja Japanin harjoittamasta polkumyynnist(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) alalla? (2000/C 280 E/022) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2311/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) neuvostolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Telakkatuki Euroopan telakkateollisuus on suurissa vaikeuksissa. Euroopan unionin keskeisen(cid:228) tavoitteena pit(cid:228)(cid:228) olla kilpailukykyisen telakkateollisuuden tulevaisuuden turvaaminen. Ala my(cid:246)t(cid:228)vaikuttaa talouden kehitykseen ja yll(cid:228)pit(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)llisyytt(cid:228) useilla alueilla, joista monet k(cid:228)rsiv(cid:228)t korkeasta ty(cid:246)tt(cid:246)myydest(cid:228). Komissio tunnustaa neuvostolle l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n tiedonannossa telakkateollisuuden tilanteesta maailmassa, ett(cid:228) Etel(cid:228)-Korean valtion telakkatuki aiheuttaa ep(cid:228)vakautta alan maailmanmarkkinoilla. Onko neuvostolla hallussaan lukuja t(cid:228)m(cid:228)n tuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228), jotta voitaisiin suunnitella toimenpiteit(cid:228) tilanteen tasapainottami- seksi? Neuvoston 29. kes(cid:228)kuuta 1998 antamassa asetuksessa (EY) N:o 1540/98 (1) vahvistetaan uudet telakoiden valtiontukia koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t joulukuuhun 2000 asti. Aikooko neuvosto jatkaa kyseisi(cid:228) tukia Euroopassa varotoimenpiteen(cid:228) samalla kun Etel(cid:228)-Korean telakkateollisuuden saamaa tukea koskevia tutkimuksia syvennet(cid:228)(cid:228)n?


title: Acordo sob forma de troca de cartas entre a Comunidade Europeia e a República da Índia sobre os preços garantidos para o açúcar de cana relativamente ao período de entrega de 1998/1999

eurovoc_concepts:
India
agreement (EU)
cane sugar
guaranteed price

formats: html pdf print

text: 25. 1. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 19/37 ACORDO SOB FORMA DE TROCA DE CARTAS entre a Comunidade Europeia e a República da Índia sobre os preços garantidos para o açúcar de cana relativamente ao período de entrega de 1998/1999 A. Carta n. o 1 Bruxelas, 13 de Dezembro de 1999 Excelentíssimo Senhor, No âmbito das negociações previstas no n. o 4 do artigo 5. o do Acordo entre a Comunidade Económica Europeia e a República da Índia relativo ao açúcar de cana, os representantes da Índia e da Comissão, agindo estes em nome da Comunidade Europeia, acordaram no seguinte: Relativamente ao período de entrega compreendido entre 1 de Julho de 1998 e 30 de Junho de 1999, os preços garantidos previstos no n. o 4 do artigo 5. o do acordo são, para efeitos da intervenção a que se refere o artigo 6. o do acordo: a) Para o açúcar em bruto: 52,37 EUR por 100 quilogramas; b) Para o açúcar branco: 64,65 EUR por 100 quilogramas. Estes preços entendem-se para o açúcar da qualidade-tipo, tal como definida na regulamentação da Comunidade, mercadoria não embalada, cif, «free out», portos europeus da Comunidade. A fixação destes preços não prejudica, de modo algum, as respectivas posições das partes contratantes quanto aos princípios relativos à determinação dos preços garantidos. Muito agradeço que Vossa Excelência se digne acusar recepção da presente carta e confirmar que esta, acompanhada da Vossa resposta, constitui um Acordo entre o Vosso Governo e a Comunidade. Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor, a expressão da minha mais elevada consideração. Em nome do Conselho da União Europeia L 19/38 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 25. 1. 2000 B. Carta n. o 2 Bruxelas, 13 de Dezembro de 1999 Excelentíssimo Senhor, Tenho a honra de acusar a recepção da Vossa carta de hoje, do seguinte teor: «No âmbito das negociações previstas no n. o 4 do artigo 5. o do Acordo entre a Comunidade Económica Europeia e a República da Índia relativo ao açúcar de cana, os representantes da Índia e da Comissão, agindo estes em nome da Comunidade Europeia, acordaram no seguinte: Relativamente ao período de entrega compreendido entre 1 de Julho de 1998 e 30 de Junho de 1999, os preços garantidos previstos no n. o 4 do artigo 5. o do acordo são, para efeitos da intervenção a que se refere o artigo 6. o do acordo: a) Para o açúcar em bruto: 52,37 EUR por 100 quilogramas; b) Para o açúcar branco: 64,65 EUR por 100 quilogramas. Estes preços entendem-se para o açúcar da qualidade-tipo, tal como definida na regulamentação da Comunidade, mercadoria não embalada, cif, “free out”, portos europeus da Comunidade. A fixação destes preços não prejudica, de modo algum, as respectivas posições das partes contratantes quanto aos princípios relativos à determinação dos preços garantidos. Muito agradeço que Vossa Excelência se digne acusar recepção da presente carta e confirmar que esta, acompanhada da Vossa resposta, constitui um Acordo entre o Vosso Governo e a Comunidade. ». Tenho a honra de confirmar a Vossa Excelência o acordo do meu Governo quanto ao conteúdo do que antecede. Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor, a expressão da minha mais elevada consideração. Pelo Governo da República da Índia 25. 1. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 19/39 En nombre del Consejo de la Unión Europea På vegne af Rådet for Den Europæiske Union Im Namen des Rates der Europäischen Union Εξ ονόµατος του Συµβουλίου της Ευρωπαϊκής Ένωσης On behalf of the Council of the European Union Au nom du Conseil de l'Union européenne A nome del Consiglio dell'Unione europea Namens de Raad van de Europese Unie Em nome do Conselho da União Europeia Euroopan unionin neuvoston puolesta På Europeiska unionens råds vägnar En nombre del Gobierno de la República de la India For regeringen for Republikken Indien Für die Regierung der Republik Indien Για την κυβέρνηση της ∆ηµοκρατίας της Ινδίας For the Government of the Republic of India Au nom du gouvernement de la République de l'Inde A nome del governo della Repubblica dell'India Namens de regering van de Republiek India Pelo Governo da República da Índia Intian tasavallan hallituksen puolesta På Republiken Indiens regerings vägnar


title: PERGUNTA ESCRITA E-2336/99 apresentada por Anna Karamanou (PSE) ao Conselho. Consequências letais para a saúde devido às radiações dos telefones móveis.

eurovoc_concepts:
European social policy
health control

text: 24. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 303 E/49 deixarÆ de tomar as medidas necessÆrias. Se a Senhora Deputada dispıe de informa(cid:231)ıes segundo as quais, em alguns casos, as regras aplicadas sªo incompat(cid:237)veis com o regulamento comunitÆrio, pode comunicÆ-las (cid:224) Comissªo, que nªo deixarÆ de accionar os procedimentos previstos. A primeira frase do no 2 do artigo 5o da Directiva 85/73/CEE dispıe que: «Ø proibida qualquer restitui(cid:231)ªo directa ou indirecta das taxas previstas na presente directiva». Por conseguinte, a Comissªo vai dirigir-se (cid:224)s autoridades alemªs para obter informa(cid:231)ıes relativas a uma exonera(cid:231)ªo de 150. 000 DM que terÆ sido efectuada num «Land» na Alemanha. (2000/C 303 E/043) PERGUNTA ESCRITA E-2336/99 apresentada por Anna Karamanou (PSE) ao Conselho (13 de Dezembro de 1999) Objecto: ConsequŒncias letais para a saœde devido (cid:224)s radia(cid:231)ıes dos telefones m(cid:243)veis Investiga(cid:231)ıes recentes realizadas por cientistas suecos e por outros especialistas em questıes de saœde pœblica revelaram que a utiliza(cid:231)ªo de telefones m(cid:243)veis, devido (cid:224) sua radioactividade, Ø responsÆvel por lesıes graves causadas ao organismo humano, bem como pelo aparecimento e desenvolvimento de tumores malignos no cØrebro, lesıes do sistema auditivo e danos genØticos funcionais. Pergunta-se ao Conselho que medidas e iniciativas pol(cid:237)ticas pretende empreender para garantir o funcionamento seguro da telefonia m(cid:243)vel e proteger a saœde dos cidadªos? Resposta (10/11 de Abril de 2000) O Conselho, com base numa proposta da Comissªo e ap(cid:243)s ter consultado o Parlamento Europeu, aprovou, em 12 de Julho de 1999, uma recomenda(cid:231)ªo relativa (cid:224) limita(cid:231)ªo da exposi(cid:231)ªo da popula(cid:231)ªo aos campos electromagnØticos (0 Hz a 300 GHz) (1), que pretende estabelecer um quadro comunitÆrio relativamente (cid:224) exposi(cid:231)ªo aos campos electromagnØticos, tendo em vista a protec(cid:231)ªo da popula(cid:231)ªo. Esta recomenda(cid:231)ªo, que tem como base unicamente efeitos cientificamente comprovados, inclui restri(cid:231)ıes bÆsicas e n(cid:237)veis de referŒncia que se aplicam a todas as radia(cid:231)ıes emitidas por campos electromagnØticos provenientes de aparelhos elØctricos, incluindo os telefones m(cid:243)veis. A recomenda(cid:231)ªo baseia-se num parecer emitido pela Comissªo Internacional para a Protec(cid:231)ªo contra as Radia(cid:231)ıes Nªo Ionizantes (ICNIRP), confirmado pelo ComitØ Cient(cid:237)fico Director da Comissªo. No que diz respeito mais particularmente aos efeitos a longo prazo a que se refere a Senhora Deputada, o Conselho convidou a Comissªo a incentivar, no quadro da implementa(cid:231)ªo do actual programa-quadro de investiga(cid:231)ªo, a investiga(cid:231)ªo sobre os efeitos a curto e a longo prazo da exposi(cid:231)ªo aos campos electromagnØticos em todas as frequŒncias relevantes, e a acompanhar as matØrias abrangidas pela recomenda(cid:231)ªo, tendo em vista a sua revisªo e actualiza(cid:231)ªo, tendo tambØm em conta poss(cid:237)veis efeitos, presentemente em investiga(cid:231)ªo, incluindo os aspectos relevantes da precau(cid:231)ªo. O Conselho, consciente das consequŒncias para a saœde pœblica e tendo em conta que, a n(cid:237)vel internacional, nªo estÆ provado que uma tal exposi(cid:231)ªo, incluindo a decorrente da utiliza(cid:231)ªo de telefones m(cid:243)veis, provoque o aparecimento de cancro, convidou a Comissªo a adoptar uma abordagem aberta relativamente aos trabalhos de investiga(cid:231)ªo, em curso e futuros, nesse dom(cid:237)nio. (1) JO L 199 de 30. 7. 1999, p. 59


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2271/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie. De verkoop van geneesmiddelen over het Internet.

eurovoc_concepts:
consumer protection
electronic commerce
illicit trade
medical data
medicinal product

text: C 219 E/136 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 1. 8. 2000 Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (11 januari 2000) Ter voorbereiding van haar voorstel voor een richtlijn inzake nationale emissiemaxima (1) heeft de Commissie een uitvoerige analyse uitgevoerd van de kosten en baten van haar strategie om ozon (en verzuring) in de onderste luchtlagen te bestrijden. In de bij deze analyse horende simulaties met modellen is ten volle rekening gehouden met de variºrende natuurlijke factoren die de ozonvorming, met name in Zuid-Europa, be(cid:239)nvloeden, alsmede met de kosten van de vereiste emissiebeperkende maatregelen per land. Uit de kosten-batenanalyse van dit voorstel bleek dat de baten voor alle lidstaten inclusief Griekenland groter waren dan de kosten. Indien rekening wordt gehouden met de kostenbesparingen voor Griekenland ten gevolge van verdere emissiebeperkingen door naburige derde landen, zoals vastgesteld in het onlangs in het kader van het VN-ECE-Verdrag (Economische Commissie voor Europa van de Verenigde Naties) is het ondertekende protocol betreffende grensoverschrijdende luchtverontreiniging over lange afstand, overwicht van de baten ten opzichte van de kosten nog groter. Uit de resultaten van een casestudy betreffende de situatie in Athene blijkt dat de toepassing van emissiemaxima tegen 2010 tot een verlaging van de ozonconcentraties zou leiden, ondanks de bijzondere klimatologische omstandigheden in dit gebied. Indien tegelijkertijd aanvullende inspanningen op lokaal niveau worden geleverd, kan een verdere verbetering van de toestand worden bereikt in de vorm van nog lagere ozonconcentraties. Als onderdeel van regionale programma(cid:146)s in het kader van de Gemeenschap kan financiºle steun van de structuurfondsen worden verleend voor maatregelen om de emissies van verontreinigende stoffen te verminderen. Er bestaan voorbeelden van de financiering van dergelijke maatregelen in Griekenland. De Commissie onderhandelt momenteel over een nieuwe communautaire steunregeling voor Griekenland. In het kader daarvan wordt overwogen maatregelen voor de bestrijding van luchtverontreiniging te financi- eren. (1) COM(99) 125 def. , aangevuld door SEC(99) 2004. (2000/C 219 E/171) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2271/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: De verkoop van geneesmiddelen over het Internet (13 december 1999) De mogelijkheid tot de verkoop van geneesmiddelen over het Internet roept verontrusting en vragen op, zowel bij wetenschappers (artsen, farmaceuten), alsook bij het consumentenpubliek. Deze verontrusting houdt verband met het aspect van de veiligheid van het geneesmiddelengebruik, de mogelijke verkoop van verboden substanties en de mogelijkheid dat onbevoegde instanties gegevens verzamelen uit gezondheids- dossiers van derden. Kan de Commissie ons mededelen wat de omvang is van de verkoop van genees- middelen over het Internet? Wat denkt zij te ondernemen om het publiek en de patiºnten te beschermen tegen deze vorm van verkoop van geneesmiddelen? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (10 januari 2000) Volgens de informatie waarover de Commissie beschikt is het momenteel niet mogelijk betrouwbare kwantitatieve gegevens te verkrijgen over de hoeveelheid geneesmiddelen die via internet in de Gemeen- schap worden verkocht. Voor alle andere door het geachte parlementslid genoemde punten verwijst de Commissie naar het antwoord op de schriftelijke vraag E-1852/99 van de heer Valdivielso de Cue (1) over de verkoop van medicijnen via internet. (1) PB C 203 E van 18. 7. 2000, blz. 69


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2342/99 di Daniel Hannan (PPE-DE) alla Commissione. Fase finale della Coppa del mondo di calcio 1998.

eurovoc_concepts:
corruption
fine
public morality
sanction (EU)
sporting event
sports body

text: 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/109 (2000/C 225 E/111) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2342/99 di Daniel Hannan (PPE-DE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Fase finale della Coppa del mondo di calcio 1998 Quali funzionari della Commissione hanno ricevuto biglietti per partite della Coppa del mondo all(cid:146)epoca di tale manifestazione? Tali funzionari hanno partecipato alla determinazione della multa successivamente inflitta dalla Commissione alle autorit(cid:224) calcistiche? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (5 gennaio 2000) Nessuna delle persone che hanno istruito il caso, dal responsabile della Commissione ai relatori presso la Direzione generale della concorrenza, ha ricevuto biglietti dal comitato francese per l(cid:146)organizzazione della Coppa del mondo del 1998 (CFO) o dalle federazioni calcistiche nazionali. (2000/C 225 E/112) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2343/99 di Robert Evans (PSE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Fungo dell(cid:146)aflatossina Potrebbe la Commissione fornire informazioni sull(cid:146)iniziativa da essa recentemente intrapresa in merito ai livelli ammissibili di fungo dell(cid:146)aflatossina e di noci del Brasile? L(cid:146)interrogante Ł stato interpellato in merito al possibile impatto di tale azione sulle popolazioni della foresta amazzonica, e vorrebbe avere maggiori informazioni sulla base scientifica dell(cid:146)iniziativa e sull(cid:146)assi- stenza che l(cid:146)UE sta eventualmente fornendo ai produttori. Risposta del Commissario Byrne a nome della Commissione (19 gennaio 2000) Il Regolamento della Commissione (CE) n. 1525/98 del 16 luglio 1998 che modifica il Regolamento (CE) n. 194/97 del 31 gennaio 1997 che stabilisce i tenori massimi ammissibili per alcuni contaminanti presenti in prodotti alimentari (1) definisce il livello massimo di aflatossina B1 e aflatossina totale nelle noci, ivi comprese le noci del Brasile, la frutta secca, i cereali e i prodotti derivati da queste merci e i livelli massimi di aflatossina M1 nel ivi comprese le noci del Brasile e i prodotti lavorati destinati al consumo umano o ad essere utilizzati come ingredienti per prodotti alimentari, i limiti massimi sono fissati a 4 microgrammi per chilo (µg/kg) di aflatossina totale e 2 µg/kg di aflatossina B1. Tecniche di selezione e altri eventuali trattamenti che riducono il tenore di aflatossina possono essere utilizzati su noci non lavorate per ottenere il prodotto finale destinato al consumatore. Tenendo presenti queste tecniche, sono stati fissati livelli massimi piø elevati per le noci, ivi comprese le noci del Brasile (10 µg/kg di aflatossina totale e 5 µg/kg di aflatossina B1) destinate al selezionamento o ad altri trattamenti, prima che vengano destinate al consumo umano, ovvero utilizzate quali ingredienti di prodotti alimentari. latte. Per le noci, Il comitato scientifico dell(cid:146)alimentazione umana (CSA) ha espresso il 23 settembre 1994 un parere sulle aflatossine, l(cid:146)ocratossina A e la patulina (2). Per quanto riguarda le aflatossine, il comitato si era espresso come segue: «Le aflatossine sono sostanze cancerogene genotossiche. Per quanto riguarda questo tipo di sostanza cancerogena, si ritiene in generale che non vi sia una soglia minima al di sotto della quale non si il rischio zero si ottiene soltanto con un livello di verificano formazioni tumorali. esposizione zero». Il parere Ł conforme alle recenti valutazioni dell(cid:146)Agenzia internazionale per la ricerca sul cancro (1993) (AIRC) in merito alla carcinogenicit(cid:224) e genotossicit(cid:224) delle aflatossine. A seguito delle numerose relazioni sulla valutazione del rischio, si pu(cid:242) concludere che anche livelli molto bassi di esposizione alle aflatossine, vale a dire un nanogrammo per chilogrammo (ng/kg) di peso corporeo al giorno, o valori inferiori, favoriscono il rischio di tumore epatico. In altre parole,


title: Voorstel voor een Beschikking van de Raad waarbij Nederland wordt gemachtigd, in overeenstemming met de procedure van artikel 8, lid 4, van Richtlijn 92/81/EEG, verlaagde accijnstarieven toe te passen op bepaalde minerale oliën die gebruikt worden voor bijzondere doeleinden

eurovoc_concepts:
Netherlands
excise duty
mineral oil
motor fuel
tariff reduction

formats: html pdf

text: COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 13. 12. 1999 COM(1999) 671 definitief Voorstel voor een BESCHIKKING VAN DE RAAD waarbij Nederland wordt gemachtigd, in overeenstemming met de procedure van artikel 8, lid 4, van Richtlijn 92/81/EEG, verlaagde accijnstarieven toe te passen op bepaalde minerale oliën die gebruikt worden voor bijzondere doeleinden (door de Commissie ingediend) TOELICHTING Uit hoofde van artikel 8, lid 4, van Richtlijn 92/81/EEG van de Raad betreffende de harmonisatie van de structuur van de accijns op minerale oliën1, kan de Raad op voorstel van de Commissie met eenparigheid van stemmen besluiten dat een lidstaat uit specifieke beleidsoverwegingen verdere vrijstellingen of verlagingen mag invoeren. De Nederlandse autoriteiten hebben de Commissie in kennis gesteld van hun voornemen een afwijkend (verlaagd) accijnstarief toe te passen voor LPG dat wordt gebruikt voor de aandrijving van vuilniswagens, kolkenzuigers en straatveegwagens. Het tarief zal 125,56 DFL per 1000 kg bedragen. Indien het voorstel wordt goedgekeurd zal het verlaagde tarief per 1 mei 2000 ingaan. Het streven van de Nederlandse overheid is er op gericht om het gebruik van dieselolie door specifieke voertuigcategorieën die met name rijden in stedelijke omgevingen te beperken en onder meer het gebruik van gasvormige brandstoffen zoals LPG door die categorieën te bevorderen. De zogenoemde vuilniswagens, kolkenzuigers en straatveegwagens vormen een van die categorieën. Doel is de uitstoot van NOx en deeltjes in de stedelijke omgevingen te beperken. Het streven is er op gericht dat in 2010 circa 40 tot 60% van deze categorie voertuigen gebruik zal maken van gasvormige motorbrandstoffen. Het aanpassen van genoemde voertuigen voor het rijden op LPG brengt echter aanzienlijke meerkosten mee. Met een lager accijnstarief voor LPG kan worden bereikt dat het rijden op LPG economisch concurrerend wordt in vergelijking met dieselolie. Het lagere tarief zal uitsluitend van toepassing zijn op LPG dat wordt gebruikt voor deze categorie voertuigen. Het zal worden gerealiseerd door middel van een teruggaaf van het verschil tussen het gewone accijnstarief en het lagere tarief. Aangezien voor de teruggaaf van accijns in aanmerking komende voertuigen voor de motorrijtuigenbelasting afzonderlijk geregistreerd zijn, kan een dergelijke teruggaafregeling relatief eenvoudig worden gerealiseerd en gecontroleerd. Dit verzoek is overeenkomstig Richtlijn 92/81/EEG aan de overige lidstaten medegedeeld. De richtlijn voorziet erin dat de Commissie op gezette tijden deze vrijstellingen en verlagingen onderzoekt. langer Indien de Commissie van oordeel aanvaardbaar zijn, met name vanuit een oogpunt van oneerlijke mededinging, distorsie van de interne markt of het communautair milieubeleid, dient zij bij de Raad passende voorstellen in. Deze afwijking moet in ieder geval en uiterlijk op 31 december 2002, de datum waarop de door deze beschikking verleende toestemming verloopt, onderzocht worden. De Raad onderwerpt de situatie aan een nieuw onderzoek op basis van een voorstel van de Commissie. Hij besluit of deze beschikking moet worden ingetrokken, gewijzigd of verlengd. is dat deze niet 1 PB L 316 van 31. 10. 1992, blz. 12. Richtlijn laatstelijk gewijzigd bij Richtlijn 94/74/EG (PB L 365 van 31. 12. 1994, blz. 46). 2 Voorstel voor een BESCHIKKING VAN DE RAAD waarbij Nederland wordt gemachtigd, in overeenstemming met de procedure van artikel 8, lid 4, van Richtlijn 92/81/EEG, verlaagde accijnstarieven toe te passen op bepaalde minerale oliën die gebruikt worden voor bijzondere doeleinden DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Richtlijn 92/81/EEG van de Raad van 19 oktober 1992 betreffende de harmonisatie van de structuur van de accijns op minerale oliën2, inzonderheid op artikel 8, lid 4, Gezien het voorstel van de Commissie, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) (4) (5) De Raad uit hoofde van artikel 8, lid 4, van Richtlijn 92/81/EEG op voorstel van de Commissie met eenparigheid van stemmen kan besluiten dat een lidstaat uit specifieke beleidsoverwegingen verdere vrijstellingen of verlagingen van de accijnstarieven op minerale oliën mag invoeren; De Nederlandse autoriteiten de Commissie in kennis hebben gesteld van hun voornemen om een afwijkend (verlaagd) accijnstarief toe te passen op LPG dat gebruikt wordt door vuilniswagens, kolkenzuigers en straatveegwagens als onderdeel van een plan om de NOx uitstoot in de stedelijke omgevingen te beperken door het gebruik van dieselolie te beperken; Overwegende dat dit verzoek is meegedeeld aan de overige lidstaten; De Commissie en alle lidstaten erkennen dat toepassing van een afwijkend (verlaagd) accijnstarief op LPG dat gebruikt wordt voor vuilniswagens, kolkenzuigers en straatveegwagens geen aanleiding geeft tot concurrentievervalsing noch de werking van de interne markt verstoort; De Commissie deze verlagingen en vrijstellingen op gezette tijden onderzoekt om na te gaan of zij verenigbaar zijn met de werking van de interne markt of het communautair milieubeschermingsbeleid; 2 PB L 316 van 31. 10. 1992, blz. 12. Richtlijn laatstelijk gewijzigd bij Richtlijn 94/74/EG (PB L 365 van 31. 12. 1994, blz. 46). 3 (6) Nederland toestemming heeft gevraagd om met ingang van 1 mei 2000 een afwijkend (verlaagd) accijnstarief van 125,56 DFL per 1000 kg te mogen toepassen voor vuilniswagens, kolkenzuigers en straatveegwagens; overwegende dat de Raad aan de hand van een verslag van de Commissie deze toepassing opnieuw zal onderzoeken vóór 31 december 2002, de datum waarop de bij deze beschikking verleende toestemming verloopt, HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Artikel 1 Overeenkomstig artikel 8, lid 4, van Richtlijn 92/81/EEG, niettegenstaande de verplichtingen vastgelegd in Richtlijn 92/82/EEG van 19 oktober 1992 betreffende de harmonisatie van de structuur van de accijns op minerale oliën3, met name de in artikel 7 vastgestelde minimumtarieven, wordt Nederland gemachtigd met ingang van 1 mei 2000 en tot en met 31 december 2002 een afwijkend (verlaagd) accijnstarief toe te passen op LPG dat gebruikt wordt voor vuilniswagens, kolkenzuigers en straatveegwagens. Deze beschikking is gericht tot Nederland. Gedaan te Brussel, Artikel 2 Voor de Raad De Voorzitter 3 PB L 316 van 31. 10. 1992, blz. 19. Richtlijn laatstelijk gewijzigd bij Richtlijn 94/74/EG (PB L 365 van 31. 12. 1994, blz. 46). 4


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2275/99 af Vittorio Sgarbi (PPE-DE) til Kommissionen. Europæiske bestemmelser om spillehaller.

eurovoc_concepts:
Italy
Slovenia
accession to the European Union
approximation of laws
economic consequence
freedom to provide services
game of chance
gaming establishment

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/83 Hvad ang(cid:229)r ikke-lovgivningsm(cid:230)ssige tiltag, henviser Kommissionen til Daphne-initiativet, som den lance- rede i 1997, og som i dag er aflłst af EF-handlingsprogrammet Daphne (2000-2004), der tr(cid:229)dte i kraft den 1. januar 2000. M(cid:229)let med Daphne-programmet er at bidrage til at sikre en hłj grad af beskyttelse af det fysiske og psykiske helbred ved at beskytte błrn, unge og kvinder mod vold (herunder vold i form af seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug), ved at forebygge vold og ved at yde stłtte til voldsofre med s(cid:230)rligt henblik p(cid:229) at forhindre nye voldelige overgreb. Det skal bem(cid:230)rkes, at dette EF-handlingsprogram st(cid:229)r (cid:229)bent for associerede lande i Centraleuropa, alts(cid:229) blandt andre Rum(cid:230)nien, som det (cid:230)rede medlem henviser til. (2000/C 225 E/083) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2275/99 af Vittorio Sgarbi (PPE-DE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Europ(cid:230)iske bestemmelser om spillehaller P(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt er der betydelige forskelle mellem medlemsstaternes bestemmelser om hasardspil inden for deres omr(cid:229)de. Disse forskelle betyder, at der i visse lande som f. eks. Italien findes en fuldst(cid:230)ndig forhold til en meget stor blokering af efterspłrgsel, mens derimod alle de lande, der gr(cid:230)nser op til Italien, herunder ogs(cid:229) Slovenien, som st(cid:229)r for at tiltr(cid:230)de F(cid:230)llesskabet, har lovgivninger, der er mere (cid:229)bne for hasardspil, s(cid:229)ledes at der findes et stort antal kasinoer og spillehaller. Et stort antal italienere rejser til udlandet for at benytte disse spillehaller. fłlgende meget begr(cid:230)nset udbud i licenserne med et heraf Disse aktiviteter medfłrer indkomster i en stłrrelsesorden af mange tusinde milliarder for de kommuner eller stater, hvor hasardspillet finder sted, og i praksis unddrages disse belłb fra oprindelseskommunerne som fłlge af mangelen p(cid:229) passende tilbud. En betydelig del af disse indkomster stammer fra italienerne, som reelt er tvunget af den italienske lovgivning til at benytte udenlandske spillehaller. P(cid:229) europ(cid:230)isk plan har man altid tilstr(cid:230)bt en samordning mellem medlemsstaterne af bestemmelser, som i modsat fald vil kunne skabe store forskelle p(cid:229) det socio-łkonomiske omr(cid:229)de. De belłb, der er i omlłb i spillehallerne, er af et enormt omfang. Kommissionen bedes besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: (cid:129) Kan Kommissionen oplyse, om den agter at udarbejde et f(cid:230)llesskabsdirektiv, som kan give lige muligheder s(cid:229)vel for interesserede virksomhedsledere og virksomheder som for kunderne, hvad ang(cid:229)r (cid:229)bning, forvaltning og benyttelse af spillehaller? (cid:129) Anser Kommissionen det i ben(cid:230)gtende fald for hensigtsm(cid:230)ssigt at indlede en procedure med henblik p(cid:229) at udj(cid:230)vne de eksisterende lovgivningsm(cid:230)ssige uensartetheder og afskaffe alle muligheder for konkurrence p(cid:229) grundlag af de (cid:229)benlyse forskelle i lovbestemmelserne, som i et betydeligt omfang skader Italien i forhold til de tilgr(cid:230)nsende lande? (cid:129) Anser den det desuden for hensigtsm(cid:230)ssigt at udstede et f(cid:230)llesskabsdirektiv p(cid:229) dette omr(cid:229)de for hurtigst muligt at ensrette de g(cid:230)ldende lovbestemmelser i Unionens forskellige medlemsstater? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (17. januar 2000) Kommissionen łnsker at henlede det (cid:230)rede medlems opm(cid:230)rksomhed p(cid:229) de specifikke forhold, der er forbundet med hasardspil, som for spillerne udgłr en fristelse til at s(cid:230)tte sig i udgifter, hvilket kan f(cid:229) skadelige konsekvenser s(cid:229)vel p(cid:229) individuelt som p(cid:229) socialt plan. Derfor er bestemmelserne for hasardspil i alle medlemsstaterne begrundet i bestr(cid:230)belserne p(cid:229) at undg(cid:229) at stimulere efterspłrgslen i denne sektor, at forebygge forbrydelser og svig og słrge for, at s(cid:229)danne spil ikke organiseres med henblik p(cid:229) personlig og kommerciel profit men kun med henblik p(cid:229) godgłrende, sportslige eller kulturelle form(cid:229)l. I lyset af disse overvejelser af moralsk, religiłs eller kulturel art indskr(cid:230)nke s(cid:229)danne aktiviteter ved hj(cid:230)lp af et system med begr(cid:230)nsede tilladelser. forsłger medlemsstaterne at C 225 E/84 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 ligeledes har til fłlge, at visse Selv om de principper, der g(cid:230)lder for bestemmelserne for hasardspil, łkonomiske aktłrers adgang til dette omr(cid:229)de er begr(cid:230)nset, har Domstolen alligevel anerkendt dette forhold som v(cid:230)rende foreneligt med princippet om fri udveksling af tjenesteydelser, som er fastlagt i EF- traktatens artikel 49 (tidl. artikel 59) (se dom af 21. september 1999 i sag C-124/97), som ogs(cid:229) ligger til grund for de ovenfor anfłrte overvejelser af generel art, og som (cid:229)bner mulighed for at give medlems- staterne befłjelse til at vurdere, hvilke restriktive foranstaltninger der er nłdvendige for at opn(cid:229) den beskyttelse, de łnsker at sikre p(cid:229) deres territorium. Kommissionen er af den opfattelse, at de forskellige medlemsstater har lagt ensartede hensyn til de almene interesser til grund for de nationale bestemmelser og kontrolsystemer, som fłlger de samme principper, og den konstaterer, at grundlaget for de nationale systemer er foreneligt med f(cid:230)llesskabsprincippet om fri udveksling af tjenesteydelser. P(cid:229) denne baggrund og i betragtning af, at der ikke er v(cid:230)sentlige forskelle mellem de forskellige medlemsstaters bestemmelser, har Kommissionen ikke til hensigt at forel(cid:230)gge forslag til sekund(cid:230)r lovgivning, hvad ang(cid:229)r hasardspil. (2000/C 225 E/084) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2278/99 af Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) til Kommissionen (24. november 1999) Om: Stłtte til skibsbygningsindustrien Den europ(cid:230)iske skibsbygningsindustri st(cid:229)r over for alvorlige problemer. Det błr v(cid:230)re en prioritet for den Europ(cid:230)iske Union at sikre fremtiden for en konkurrencedygtig skibsbygningsindustri, som bidrager til den łkonomiske og sociale udvikling og opretholder besk(cid:230)ftigelsen i en r(cid:230)kke regioner, som i forvejen lider under en hłj arbejdslłshed. Kommissionen erkender i sin rapport til R(cid:229)det om skibsbygningsindustrien p(cid:229) verdensplan, at statsstłtten til skibsbygningsindustrien i Sydkorea destabiliserer verdensmarkedet inden for sektoren. Har Kommis- sionen kvantificeret denne stłtte med henblik p(cid:229) at kunne planl(cid:230)gge foranstaltninger til afhj(cid:230)lpning af situationen? R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1540/98 (1) fasts(cid:230)tter nye regler for statsstłtte til skibsbygningsindustrien, som g(cid:230)lder frem til december 2000. P(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen at forl(cid:230)nge stłtten til den europ(cid:230)iske skibs- bygning som forsigtighedsforanstaltning, s(cid:229) l(cid:230)nge undersłgelsen af stłtteordningerne i Sydkorea p(cid:229)g(cid:229)r? (1) EFT L 202 af 18. 7. 1998, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (20. december 1999) Kommissionen deler fuldt ud det (cid:230)rede medlems bekymring med hensyn til den vanskelige markeds- situation, som er karakteriseret ved meget lave priser og alvorlig overkapacitet, der er for(cid:229)rsaget af Sydkorea. Hvad ang(cid:229)r den p(cid:229)st(cid:229)ede statsstłtte til Sydkoreas skibsv(cid:230)rftsindustri er det ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt muligt at kvantificere den offentlige stłtte, der muligvis ydes til v(cid:230)rfterne. Der skal fłrst indhentes flere oplysninger. Kommissionen forts(cid:230)tter sine undersłgelser og forel(cid:230)gger resultaterne for R(cid:229)det. F(cid:230)llesskabets stłtteordning, R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1540/98 af 29. juni 1998 om nye regler for stłtte til skibsbygningsindustrien, omfatter en r(cid:230)kke forskellige former for stłtte til skibsbygningsindustrien indtil 2003. Den eneste form for stłtte, der afskaffes ved udgangen af 2000, er kontraktbetinget driftsstłtte. Der er ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt planer om at forl(cid:230)nge denne stłtte. I overensstemmelse med artikel 12 i forordningen skal Kommissionen regelm(cid:230)ssigt overv(cid:229)ge markeds- situationen og om nłdvendigt foresl(cid:229) foranstaltninger for at afhj(cid:230)lpe situationen, hvis det konstateres, at EU-v(cid:230)rfterne lider skade p(cid:229) grund af illoyal konkurrence. Kommissionen forelagde for nylig den fłrste rapport af denne type for R(cid:229)det (1)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2359/99 von Cristiana Muscardini (UEN) und Brian Crowley (UEN) an die Kommission. Synthetische Drogen.

eurovoc_concepts:
European social policy
drug addiction
public awareness campaign

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/31 Haushaltsplans finanziert werden. Zur Zeit wird keine Konsolidierung vorgenommen, die Auskunft (cid:252)ber die Gesamtkosten der Pr(cid:252)ft(cid:228)tigkeit geben k(cid:246)nnte. Durch die von ihr im November 1999 beschlossene Einf(cid:252)hrung des ma(cid:223)nahmenbezogenen Managements (ABM) d(cid:252)rfte die Kommission in der Lage sein, diese Information zu gegebener Zeit vorzulegen. Wird festgestellt, da(cid:223) Mittel nicht ordnungsgem(cid:228)(cid:223) verwendet wurden, leitet die Kommission gem(cid:228)(cid:223) Artikel 28 und 29 der Haushaltsordnung (1) das Einziehungsverfahren ein. Die zust(cid:228)ndigen Anweisungsbefugten stellen Einziehungsanordnungen aus, die dem Finanzkontrolleur zwecks erteilung des Sichtvermerks zuge- leitet und vom Rechnungsf(cid:252)hrer verbucht werden. Letzterer stellt eine Lastschriftanzeige aus und gew(cid:228)hr- leistet mit der geb(cid:252)hrenden Sorgfalt, da(cid:223) die der Kommission geschuldeten Betr(cid:228)ge eingezogen werden. Falls die Betr(cid:228)ge nicht fristgerecht eingehen, leitet er das Beitreibungsverfahren ein. Da das Reportingsystem haupts(cid:228)chlich der wirksamen Einziehung einzelner Forderungen dient, k(cid:246)nnen zu diesem Zeitpunkt keine allgemeinen Angaben (cid:252)ber den prozentualen Anteil der Wiedereinziehung von Zusch(cid:252)ssen gemacht werden. Dank der Weiterentwicklung des Reportingsystems im Rahmen von Sincom2 d(cid:252)rfte die Kommission k(cid:252)nftig in der Lage sein, allgemeinere Statistiken dieser Art zu erstellen. (1) ABl. L 356 vom 31. 12. 1977. (2000/C 280 E/030) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2359/99 von Cristiana Muscardini (UEN) und Brian Crowley (UEN) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Synthetische Drogen (cid:129) Chemische Drogen verbreiten sich in besorgniserregendem Ma(cid:223) und fordern in allen L(cid:228)ndern der Union Opfer. (cid:129) Presseberichten zufolge werden bestimmte Anleitungen f(cid:252)r die Herstellung dieser Stoffe mit genauen Angaben (cid:252)ber Internet verbreitet, womit die Herstellung chemischer Drogen sogar zuhause m(cid:246)glich wird. (cid:129) Zu viele Jugendliche wissen nicht (cid:252)ber die irreversiblen Sch(cid:228)den Bescheid, die diese Stoffe verursachen (Italien) an einem siebzehnj(cid:228)hrigen M(cid:228)dchen durchgef(cid:252)hrte k(cid:246)nnen, wof(cid:252)r die in der Lombardei Lebertransplantation ein offenkundiger Beweis ist. Angesichts dieser Tatsachen wird die Kommission dringend aufgefordert, einen kurzen Fernsehspot vorzubereiten, der von allen nationalen (cid:246)ffentlichen und privaten Fernsehanstalten der Mitgliedstaaten ausgestrahlt werden soll, um die Jugendlichen und ihre Familien auf die drohenden Gefahren aufmerksam zu machen, sie vor der Einnahme dieser Stoffe zu warnen und zur Zusammenarbeit mit den zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden aufzufordern, damit jene Personen identifiziert und unsch(cid:228)dlich gemacht werden k(cid:246)nnen, die mit diesen Stoffen handeln oder auch nur deren Verbreitung f(cid:246)rdern. Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (21. Januar 2000) Die Kommission ist ebenso wie die Fragesteller besorgt (cid:252)ber die Problematik der synthetischen Drogen. In ihrer Mitteilung (cid:252)ber einen europ(cid:228)ischen Aktionsplan zur Drogenbek(cid:228)mpfung (2000-2004) (1) hat die Kommission darauf hingewiesen, da(cid:223) sich hier Fortschritte erreichen lie(cid:223)en durch entsprechende Rechts- vorschriften, Ma(cid:223)nahmen gegen Produktion und Handel einschlie(cid:223)lich einer verbesserten Zusammenarbeit zwischen nationalen Beh(cid:246)rden und der chemischen Industrie, insbesondere bei den Grundstoffen, inter- nationale Zusammenarbeit und Ma(cid:223)nahmen zur Nachfragereduzierung durch Aufkl(cid:228)rung und andere pr(cid:228)ventive Strategien. C 280 E/32 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 Die Mitteilung weist auch darauf hin, da(cid:223) Kampagnen in den Massenmedien bereits in gro(cid:223)em Umfang genutzt worden sind, um auf die Drogenproblematik aufmerksam zu machen. Um erfolgreich zu sein, m(cid:252)ssen die Kampagnen zielgruppenorientiert, informativ und wirklichkeitsnah sein. Von einschneidender Bedeutung ist ferner, da(cid:223) sie die lokalen Aufkl(cid:228)rungsma(cid:223)nahmen f(cid:252)r Jugendliche und deren Bezugs- personen erg(cid:228)nzen. Dar(cid:252)ber hinaus sollte darauf hingewiesen werden, da(cid:223) bei diesem p(cid:228)dagogischem Ansatz die Aufkl(cid:228)rung junger Menschen als Kommunikationsproze(cid:223) und als Dialog und weniger als Kampagne verstanden werden sollte. Die Kommission ist (cid:252)berzeugt, da(cid:223) die aktive Einbindung junger Menschen in Aufkl(cid:228)rungsaktivit(cid:228)ten eine entscheidende Voraussetzung f(cid:252)r ihren Erfolg ist. Die Europ(cid:228)ische Woche zur Drogenpr(cid:228)vention ist ein gutes Beispiel f(cid:252)r die Kombination eines Grund- konzepts mit einer europ(cid:228)ischen Kampagne zur Herausstellung des Themas der Drogenpr(cid:228)ventionswoche und zur Verbesserung des Darstellungsprofils lokaler Aktionen. Im Rahmen des EU-Aktionsplans zur Drogenbek(cid:228)mpfung (1996-2000) hat die Kommission drei europ(cid:228)ische Drogenpr(cid:228)ventionswochen in allen Mitgliedstaaten gestartet und kofinanziert. So galt die 1998iger Woche dem Thema neue synthetische Drogen und junge Menschen und umfa(cid:223)te einen 30-Sekunden-Fernsehspot in 18 Sprachen, Rundfunk- werbung in 6 Sprachen, Pressewerbung in 12 Sprachen, eine Brosch(cid:252)re in 13 Sprachen und ein Poster in 19 Sprachfassungen. Er(cid:246)ffnet wurde die Woche mit einer zweit(cid:228)gigen internationalen Konferenz zum Thema Drogenpr(cid:228)vention und Politik, die die Stadt Wien mit Unterst(cid:252)tzung der Kommission organisiert hatte. Dar(cid:252)ber hinaus werden (cid:252)ber den Aktionsplan der Gemeinschaft zur Drogenbek(cid:228)mpfung (1996-2000) in mehreren Mitgliedstaaten Projekte zur Aufkl(cid:228)rung junger Menschen (cid:252)ber synthetische Drogen finanziert. Im Rahmen dieser Projekte wurden zahlreiche unterschiedliche Bildungs- und Aufkl(cid:228)rungsmaterialien entwickelt, in Form von Brosch(cid:252)ren, audiovisuellen Produkten und Websites. Au(cid:223)erdem werden diese Projekte in europ(cid:228)ischen Netzwerken organisiert, um beispielhafte Probleml(cid:246)sungen auszutauschen und gemeinsame Aktionen mit europ(cid:228)ischem Mehrwert zu entwickeln. Dagegen h(cid:228)lt es die Kommission nicht f(cid:252)r zweckm(cid:228)(cid:223)ig, Medienkampagnen zu f(cid:246)rdern, die die Erforder- nisse und Entwicklungen auf lokaler, regionaler und nationaler Ebene nicht ber(cid:252)cksichtigen, da sie nicht mit dem Subsidiarit(cid:228)tsprinzip in Einklang stehen und eine ineffiziente Nutzung (cid:246)ffentlicher Gelder darstellen. Die Kommission steht ihre Anstrengungen zur Drogenbek(cid:228)mpfung fortzusetzen und eine gesunde Lebensf(cid:252)hrung junger Menschen zu f(cid:246)rdern. in der Verpflichtung, (1) KOM(1999) 239 endg. (2000/C 280 E/031) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2365/99 von Anders Wijkman (PPE-DE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Auswirkungen der Kohlendioxidemissionen auf das Klima Die Klimaver(cid:228)nderungen stellen in den Augen vieler das gr(cid:246)(cid:223)te Umweltproblem dar, mit dem die Menschheit derzeit konfrontiert ist. Ma(cid:223)nahmen im Energie- und Transportsektor sind daher unerl(cid:228)(cid:223)lich, um die Emission von Treibhausgasen einzugrenzen. Im letzten Bericht der Europ(cid:228)ischen Umweltagentur in Kopenhagen wird gro(cid:223)e Besorgnis (cid:252)ber die CO2-Emissionen insbesondere im Verkehrssektor ge(cid:228)u(cid:223)ert. Welche Initiativen erw(cid:228)gt die Kommission im Rahmen ihrer Kompetenzen in Energie- und Transport- fragen, um sicherzustellen, da(cid:223) die CO2-Emissionen in der EU betr(cid:228)chtlich gesenkt werden? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (14. Februar 2000) Der Klima(cid:228)nderung kommt bei der Einbeziehung von Umweltbelangen in alle Politikbereiche zentrale Bedeutung zu. Diese Feststellung wird im Bericht der Kommission (1) (cid:252)ber die Einbeziehung der Umwelt- belange an den Europ(cid:228)ischen Rat von Helsinki sowie in den Berichten der Fachr(cid:228)te Verkehr und Umwelt (2) an den Europ(cid:228)ischen Rat von Helsinki getroffen


title: WRITTEN QUESTION E-2258/99 by Theresa Villiers (PPE-DE) to the Commission. Tax discussions.

eurovoc_concepts:
intergovernmental conference (EU)
majority voting
tax harmonisation

text: 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/21 (2000/C 280 E/019) WRITTEN QUESTION E-2258/99 by Theresa Villiers (PPE-DE) to the Commission (13 December 1999) Subject: Tax discussions 1. What changes to EU tax systems does the Commission believe should be considered at the next Intergovernmental Conference? In particular, does the Commission support the introduction of qualified majority voting for any tax 2. matters and, if so, which ones? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (11 February 2000) As it made clear in its Opinion of 26 January 2000 (1), the Commission believes that because they reflect the fundamental views of national legislators on matters of economic policy, social cohesion and solidarity, tax and social security heavily influence voters(cid:146) domestic political choices justifying the retention of unanimity voting in these fields. Nevertheless, it considers that certain aspects of these two areas are inseparable from the working of the internal market and should be subject to qualified majority voting, particularly when obstacles lead to discrimination, double taxation or tax evasion. It should be stressed that it is not the intention to move towards general harmonisation of national systems, tax bases and tax rates. In addition, qualified majority voting should be applied when legislation has already been harmonised, in order to simplify and modernise existing rules and ensure they are applied more uniformly. This applies in particular to the common VAT system and the movement of and controls on goods subject to excise duty. Finally, the Commission is firmly committed to fighting fraud, which has become an increasing problem with the removal of tax frontiers for goods and the liberalisation of capital movements. Qualified majority voting should therefore also apply to measures aimed at preventing tax evasion and tax fraud. The Commission will present detailed proposals on this issue at the Intergovernmental Conference. (1) Adapting the institutions to make a success of enlargement: Opinion of the Commission under Article 48 of the the Treaty on European Union on the calling of a conference of representatives of Member States to amend the Treaties (cid:129) COM(00) 34. the Governments of (2000/C 280 E/020) WRITTEN QUESTION E-2260/99 by Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) to the Commission (13 December 1999) Subject: Environmental conservation and the historical heritage of the Dos Llometes site in Valencia (Spain) The Dos Llometes site in Massarrojos (Valencia) is undergoing a process of urbanisation that has caused widespread dissatisfaction among neighbours and organisations who believe that the above-mentioned project constitutes an attack on the conservation of the area(cid:146)s environment and historical heritage. The complainants (principally the Massarrojos Ecological Society) have presented their arguments against the property development company, Onofre Miguelo, to the fourteenth court of first instance in Valencia. A report carried out by the Valencian Ornithological Society which states that this site is the habitat of


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2313/99 di Ari Vatanen (PPE-DE) alla Commissione. Sicurezza del traffico ferroviario nei paesi dell'Unione europea.

eurovoc_concepts:
common transport policy
rail transport
transport safety

text: 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/27 stato creato nell(cid:146)ambito della Convenzione di LomØ il Centro per lo sviluppo dell(cid:146)Industria (CDI). Il CDI mobilita fondi e tecnologie da fonti private e non governative destinati allo sviluppo delle industrie nei paesi ACP. Attraverso un sostegno all(cid:146)aggiustamento strutturale, la Comunit(cid:224) sostiene i partner nella creazione di un ambiente propizio alla crescita del settore privato. 3. Nell(cid:146)ambito della politica generale di integrazione graduale dei paesi in via di sviluppo nell(cid:146)economia globale, la Comunit(cid:224) vuole garantire che il commercio non abbia effetti negativi sull(cid:146)ambiente. Per questa ragione ha sostenuto l(cid:146)importanza della problematica su «commercio e ambiente» nel millenium round dell(cid:146)Organizzazione mondiale per il commercio (OMC). 4. La Comunit(cid:224) persegue una politica di sviluppo sostenibile e di protezione ambientale nei paesi in via di sviluppo. Le sovvenzioni all(cid:146)esportazione di prodotti agricoli (Stabex) sono una delle questioni in fase di negoziato con i paesi ACP, nell(cid:146)ambito degli accordi post-LomØ. Senza compromettere il risultato dei l(cid:146)obiettivo della Comunit(cid:224) Ł precisamente quello di garantire che esse non abbiano effetti negoziati, negativi sull(cid:146)agricoltura di tali paesi. 5. Alle delegazioni della Commissione nei paesi ACP Ł stato chiesto di avviare un dialogo, dove possibile, con le istituzioni di coordinamento nazionali e con gli interlocutori focali della Convenzione delle Nazioni Unite sulla lotta contro la desertificazione, allo scopo di determinare quali siano le condizioni migliori per l(cid:146)applicazione della Convenzione. Il risultato di tale esercizio consentir(cid:224) alla Commissione di agire in maniera piø rapida. 6. La Comunit(cid:224) promuove una cooperazione decentralizzata e il coinvolgimento di tutte le parti europee coinvolte nel processo di sviluppo, incluso nell(cid:146)applicazione della Convenzione sulla lotta contro la desertificazione. L(cid:146)Unione ha altres(cid:236) co-finanziato e continuer(cid:224) a co-finanziare progetti nei paesi in via di sviluppo, in collaborazione con le organizzazioni non governative europee. (1) SEC(97) 1429. (2000/C 280 E/026) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2313/99 di Ari Vatanen (PPE-DE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Sicurezza del traffico ferroviario nei paesi dell(cid:146)Unione europea Nei paesi dell(cid:146)Unione europea il trasporto pesante Ł sensibilmente aumentato nel corso degli ultimi decenni e se nel 1970 un terzo delle merci era trasportato per ferrovia, l(cid:146)anno scorso il loro volume era pari a solo il 14 %. L(cid:146)apertura del traffico ferroviario alla concorrenza Ł perci(cid:242) importante, affinchØ il trasporto delle merci possa vieppiø servirsi di tale possibilit(cid:224). Inoltre, favorire il trasporto ferroviario significherebbe ridurre il congestionamento delle strade, nonchØ l(cid:146)inquinamento. Una maggiore competitivit(cid:224) delle ferrovie ridurrebbe con ogni probabilit(cid:224) i problemi del traffico stradale in Europa. Tuttavia, la liberalizzazione non dovr(cid:224) avvenire a scapito della sicurezza del traffico ferroviario e sarebbe perci(cid:242) opportuno separare l(cid:146)attivit(cid:224) di manutenzione dei binari dal traffico. Quali misure ha la Commissione adottato per garantire un traffico ferroviario piø sicuro nei paesi dell(cid:146)Unione europea? Risposta data dalla sig. ra de Palacio in nome della Commissione (27 gennaio 2000) Per sua natura e grazie alle procedure operative che lo contraddistinguono, il treno rappresenta un mezzo di trasporto oltremodo sicuro. Anche sommando tutti i decessi per incidenti ferroviari, compresi i suicidi e gli incidenti ai passaggi a livello, nel trasporto ferroviario i tassi di mortalit(cid:224) per unit(cid:224) di trasporto sono C 280 E/28 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 circa un quarto rispetto a quelli del trasporto su strada. Gli incidenti tra autovetture causano un numero di decessi per passeggero/chilometro circa venti volte superiore rispetto al trasporto ferroviario. Analoga- mente, gli incidenti mortali che colpiscono il personale del trasporto merci su rotaia rappresentano circa un ventesimo di quelli del trasporto merci su gomma. Queste statistiche dimostrano che, sotto ogni punto di vista, il trasporto ferroviario Ł molto piø sicuro rispetto al trasporto su strada. Pertanto, l(cid:146)adozione di misure che riescano a promuovere un maggiore utilizzo del trasporto ferroviario potrebbe contribuire a ridurre il numero totale degli infortuni e dei decessi. Alla luce di quanto sopra, la Commissione considera molto preoccupante il fatto che la quota di mercato del trasporto ferroviario sia scesa a circa il 40 % rispetto ai livelli del 1970. Nel 1997 il trasporto su rotaia rappresentava rispettivamente l(cid:146)8,6 % e il 14,4 % del trasporto marittimo su breve distanza) e del trasporto terrestre all(cid:146)interno della Comunit(cid:224). trasporto di superficie (compreso il Migliorando la competitivit(cid:224) delle ferrovie e creando un(cid:146)industria ferroviaria capace di fornire adeguati servizi agli utenti attuali e a quelli potenziali, si contribuirebbe in maniera rilevante a promuovere l(cid:146)utilizzo del mezzo ferroviario. Una volta attuato, il pacchetto sulle infrastrutture ferroviarie, sul quale il Consiglio ha raggiunto un accordo politico il 10 dicembre 1999, segner(cid:224) un passo importante in tale direzione. Il pacchetto prevede tra l(cid:146)altro che le norme di sicurezza vengano fissate da organi indipendenti in modo da garantire una maggiore fiducia nelle procedure di sicurezza. Riconoscendo l(cid:146)importanza dell(cid:146)adozione di adeguate norme di sicurezza a livello comunitario, la Commissione ha svolto un intenso lavoro in due settori specifici. Innanzitutto, la recente proposta di direttiva (1) della Commissione sull(cid:146)interoperabilit(cid:224) delle ferrovie convenzionali prevede l(cid:146)introduzione di norme tecniche e la certificazione delle attrezzature da parte di organismi accreditati e obbliga gli Stati membri a controllare regolarmente il funzionamento e l(cid:146)utilizzo delle attrezzature ferroviarie certificate. In secondo luogo, la Commissione ha realizzato uno studio sulla regolamentazione e le norme di sicurezza delle ferrovie in Europa. La relazione finale, disponibile tra breve, consentir(cid:224) di individuare gli ulteriori interventi necessari a livello comunitario. (1) COM(1999) 617 def. (2000/C 280 E/027) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2314/99 di Bartho Pronk (PPE-DE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Assicurazione autoveicoli all(cid:146)estero i Paesi Bassi, limita la possibilit(cid:224) di In taluni Stati membri dell(cid:146)UE, fra cui soggiornare all(cid:146)estero per un periodo superiore a tre mesi, talvolta persino otto settimane, e ci(cid:242) perchØ un(cid:146)auto assicurata proveniente da detti paesi pu(cid:242) rimanere all(cid:146)estero soltanto per un determinato periodo di tempo ininterrotto. Una siffatta situazione pu(cid:242) costituire un ostacolo al diritto di soggiorno in altri paesi e ci(cid:242) tanto piø che, in generale, risulta impossibile stipulare un contratto assicurativo nel paese di residenza temporanea per il semplice motivo che il numero di immatricolazione dell(cid:146)auto non Ł registrato in detto paese. Ci(cid:242) premesso, l(cid:146)assicurazione autoveicoli 1. Ł la Commissione al corrente di detta situazione? In caso affermativo, conviene essa che ne risulta ostacolata la libera circolazione sia dei lavoratori che 2. delle persone? 3. 4. In quali paesi si verifica quanto sopra e in quali non? Quali provvedimenti ventila la Commissione per porre rimedio a detta situazione? Risposta data dal sig. Bolkestein in nome della Commissione (13 gennaio 2000) La Commissione Ł al corrente della prassi commerciale citata dall(cid:146)onorevole parlamentare ma non dispone di informazioni precise sulle imprese di assicurazione degli Stati membri in essa coinvolte


title: Accord sous forme d'échange de lettres entre la Communauté européenne et la République de l'Inde sur les prix garantis pour le sucre de canne pour la période de livraison 1998/1999

text: 25. 1. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 19/37 ACCORD SOUS FORME D'ÉCHANGE DE LETTRES entre la Communauté européenne et la République de l'Inde sur les prix garantis pour le sucre de canne pour la période de livraison 1998/1999 A. Lettre no 1 Bruxelles, le 13 décembre 1999 Monsieur, Dans le cadre des négociations prévues à l'article 5, paragraphe 4, de l'accord entre la Communauté économique européenne et la République de l'Inde sur le sucre de canne, les représentants de l'Inde et de la Commission, agissant au nom de la Communauté européenne, sont convenus de ce qui suit: Pour la période de livraison allant du 1er juillet 1998 au 30 juin 1999, les prix garantis visés à l'article 5, paragraphe 4, de l'accord sont, aux fins de l'intervention prévue à l'article 6 de l'accord: a) pour le sucre brut: 52,37 euros par 100 kilogrammes; b) pour le sucre blanc: 64,65 euros par 100 kilogrammes. Ces prix s'entendent pour du sucre de la qualité type telle que définie par la réglementation de la Communauté, marchandise nue, caf, «free out» ports européens de la Communauté. L'instauration de ces prix ne préjuge en aucune manière la position de chacune des parties contractantes quant aux principes de fixation des prix garantis. Je vous serais reconnaissant de bien vouloir accuser réception de la présente lettre et me confirmer que celle-ci, accompagnée de votre réponse, constitue un accord entre votre gouvernement et la Communauté. Je vous prie d'agréer, Monsieur, l'assurance de ma très haute considération. Au nom du Conseil de l'Union européenne L 19/38 FR Journal officiel des Communautés européennes 25. 1. 2000 B. Lettre no 2 Bruxelles, le 13 décembre 1999 Monsieur, J'ai l'honneur d'accuser réception de votre lettre de ce jour libellée comme suit: «Dans le cadre des négociations prévues à l'article 5, paragraphe 4, de l'accord entre la Communauté économique européenne et la République de l'Inde sur le sucre de canne, les représentants de l'Inde et de la Commission, agissant au nom de la Communauté européenne, sont convenus de ce qui suit: Pour la période de livraison allant du 1er juillet 1998 au 30 juin 1999, les prix garantis visés à l'article 5, paragraphe 4, de l'accord sont, aux fins de l'intervention prévue à l'article 6 de l'accord: a) pour le sucre brut: 52,37 euros par 100 kilogrammes; b) pour le sucre blanc: 64,65 euros par 100 kilogrammes. Ces prix s'entendent pour du sucre de la qualité type telle que définie par la réglementation de la Communauté, marchandise nue, caf, “free out” ports européens de la Communauté. L'instauration de ces prix ne préjuge en aucune manière la position de chacune des parties contractantes quant aux principes de fixation des prix garantis. Je vous serais reconnaissant de bien vouloir accuser réception de la présente lettre et me confirmer que celle-ci, accompagnée de votre réponse, constitue un accord entre votre gouvernement et la Commu- nauté. » J'ai l'honneur de vous confirmer l'accord de mon gouvernement sur ce qui précède. Je vous prie d'agréer, Monsieur, l'assurance de ma très haute considération. Au nom du gouvernement de la République de l'Inde 25. 1. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 19/39 En nombre del Consejo de la Unión Europea På vegne af Rådet for Den Europæiske Union Im Namen des Rates der Europäischen Union Εξ ονόµατος του Συµβουλίου της Ευρωπαϊκής Ένωσης On behalf of the Council of the European Union Au nom du Conseil de l'Union européenne A nome del Consiglio dell'Unione europea Namens de Raad van de Europese Unie Em nome do Conselho da União Europeia Euroopan unionin neuvoston puolesta På Europeiska unionens råds vägnar En nombre del Gobierno de la República de la India For regeringen for Republikken Indien Für die Regierung der Republik Indien Για την κυβέρνηση της ∆ηµοκρατίας της Ινδίας For the Government of the Republic of India Au nom du gouvernement de la République de l'Inde A nome del governo della Repubblica dell'India Namens de regering van de Republiek India Pelo Governo da República da Índia Intian tasavallan hallituksen puolesta På Republiken Indiens regerings vägnar


title: QUESTION ÉCRITE E-2348/99 posée par Salvador Jové Peres (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) à la Commission. Importations de tomates en provenance du Maroc.

eurovoc_concepts:
EU market
Morocco
agricultural market
association agreement (EU)
economic consequence
fruit vegetable
import (EU)
international trade
market stabilisation
tariff quota
trade agreement (EU)
voluntary restraint agreement

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/111 Quelles mesures la Commission a-t-elle l(cid:146)intention de prendre (cid:224) l(cid:146)avenir pour assurer le respect du protocole? Comment envisage-t-elle de compenser le manque (cid:224) gagner des producteurs communautaires dß au non-respect du protocole? (2000/C 225 E/115) QUESTION (cid:201)CRITE E-2346/99 posØe par Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Importations de tomates en provenance du Maroc Pour quelle raison la Commission de l(cid:146)UE n(cid:146)a-t-elle pas assurØ le suivi du quota, et n(cid:146)a-t-elle pas adoptØ les mesures nØcessaires pour empŒcher le Maroc de dØpasser le volume d(cid:146)exportation de tomates prØvu par l(cid:146)accord d(cid:146)association et par son protocole numØro 1, relatif au rØgime applicable (cid:224) l(cid:146)importation dans la CommunautØ de produits originaires du Maroc, et plus prØcisØment (cid:224) son article 3? (2000/C 225 E/116) QUESTION (cid:201)CRITE E-2347/99 posØe par Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Importations de tomates en provenance du Maroc Pour quelle raison la Commission europØenne n(cid:146)a-t-elle pas exigØ du Maroc qu(cid:146)il verse le droit de douane spØcifique applicable lorsque le prix de ses exportations se situe en dessous du prix d(cid:146)entrØe Øtabli dans l(cid:146)accord d(cid:146)association, comme le prØvoit l(cid:146)article 2 du protocole no 1? (2000/C 225 E/117) QUESTION (cid:201)CRITE E-2348/99 posØe par Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Importations de tomates en provenance du Maroc Pour quelle raison la Commission de l(cid:146)UE n(cid:146)a-t-elle pas adoptØ les mesures nØcessaires pour que le Maroc respecte la rØpartition mensuelle du quota et la marge de 20 % de dØpassement autorisØe par l(cid:146)accord d(cid:146)association et l(cid:146)article 3 de son protocole no 1? (2000/C 225 E/118) QUESTION (cid:201)CRITE P-2483/99 posØe par Fernando FernÆndez Mart(cid:237)n (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Importations illØgales de tomates d(cid:146)origine marocaine (16 dØcembre 1999) En application des accords conclus entre l(cid:146)Union europØenne et le Royaume du Maroc, la production de tomates marocaines peut Œtre ØcoulØe sur le marchØ europØen au tarif de 500 euros par tonne et (cid:224)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2439/99 esittäjä(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle. Eurooppalaisten yritysten suojelu Kosovossa.

eurovoc_concepts:
Kosovo
UNO
company law
private sector

text: C 26 E/6 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 26. 1. 2001 Mainitun toimintaohjelman osa-ohjelmassa 7 (cid:148)Inhimillisten voimavarojen hy(cid:246)dynt(cid:228)minen(cid:148) suunnitellaan 32,31 miljoonan euron investointia opetus- ja koulutuskeskusten rakentamiseen ja kohentamiseen. Tukien jakautuminen toimenpiteitt(cid:228)in on seuraava: Elin Hankkeiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Ala-asteen ja lastentarhan opetus Opetusministeri(cid:246) Yl(cid:228)-asteen ja lukion opetus ja ammatillinen koulutus Opetusministeri(cid:246) Yliopistoinfrastruktuuri Taideopetus Opetusministeri(cid:246) Opetusministeri(cid:246) Opetukseen ja koulutukseen liittyv(cid:228)t laitteistot Autonomiset yhteis(cid:246)t 73 30 10 2 13 Yksityiskohtainen luettelo n(cid:228)iden tukien saajista on l(cid:228)hetetty suoraan arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle sek(cid:228) parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle. (1) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s C(94) 2586/3. (2001/C 26 E/007) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2439/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ioannis Souladakis (PSE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Eurooppalaisten yritysten suojelu Kosovossa K(cid:228)sitelt(cid:228)ess(cid:228) komissiolle 16. 11. 1999 esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)ni suullista kysymyst(cid:228) H-0608/99 (1) (cid:148)Euroopan unionin yritysten etujen suojelusta Kosovossa(cid:148) komission j(cid:228)sen Patten ilmoitti, ett(cid:228) h(cid:228)nell(cid:228) ei ole tietoja eurooppa- laisiin yrityksiin kohdistuvasta painostuksesta tai uhkauksista Kosovossa. H(cid:228)nen tietojensa t(cid:228)ydent(cid:228)miseksi luovutin h(cid:228)nelle henkil(cid:246)kohtaisesti Mytiliniaios-yrityksen sek(cid:228) Kouchnerin ja Dixon k(cid:228)ym(cid:228)n kirjeenvaih- don. Lis(cid:228)ksi pyysin h(cid:228)nt(cid:228) hankkimaan tietoa Kosovon televiestinn(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)nhetkisest(cid:228) tilanteesta ja toimin- nasta kokonaiskuvan muodostamiseksi aiheesta. Euroopan parlamentin ja komission v(cid:228)linen tehokas yhteydenpito tukee Euroopan unionin yritysten etujen suojelua siell(cid:228) miss(cid:228) ne mahdollisesti ovat uhattuina. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) Kosovossa ovat uhattuina eurooppa- laisten yritysten t(cid:228)ydet oikeudet. Kreikan puhelinlaitos (OTE) ja Italian STET International, jotka ovat Srbija Telekomin osakkaita 20 prosentin ja 29 prosentin osuuksilla, k(cid:228)rsiv(cid:228)t vahinkoa televiestint(cid:228)yhteyksien k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) Kosovossa Srbija Telekomille maksettavien, my(cid:246)h(cid:228)ss(cid:228) olevien maksujen vuoksi. Kosovon vapau- tusarmeija vaatii n(cid:228)ilt(cid:228) kahdelta yritykselt(cid:228), kulisseissa toimivien tukijoiden avustuksella, tuhoutuneen puhelinverkon rakentamista uudelleen ja my(cid:246)hemmin verkon kansallistamista Albanian toimesta kansain- v(cid:228)listen sopimusten vastaisesti. Kaikkein pahimpaan lainvastaiseen tekoon syyllistyttiin kuitenkin vasta (cid:228)skett(cid:228)in, kun (cid:148)erityiskomitea(cid:148), johon kuului YK:n ja Kosovon albaanien edustajia, my(cid:246)nsi oikeudet matkapuhelinverkkoon t(cid:228)ysin laittomasti ranskalaiselle Alcatelille. N(cid:228)m(cid:228) oikeudet kuuluvat yksinomaan OTE:lle ja STET Internationalille jo voimassa olevien kansainv(cid:228)listen sopimusten mukaan, joissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) Kosovo on osa avainasemassa olevaa aluetta, jolla n(cid:228)ill(cid:228) yrityksill(cid:228) on laillinen oikeus harjoittaa liiketoimintaa. Kysyn komissiolta, miten se aikoo suojella Kosovossa toimivien eurooppalaisten yritysten laillisia oikeuksia, joita uhkaavat rikolliset piirit? N(cid:228)ihin piireihin alkaa kuulua jopa YK:n virkailijoita, jotka toimivat lain kunnioittamisesta alueella saamiensa ohjeiden vastaisesti. (1) Sanatarkat istuntoselostukset 16. 11. 1999, s. 60. 26. 1. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 26 E/7 Chris Pattenin komission puolesta antama t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228) vastaus (10. maaliskuuta 2000) Komissio kiitt(cid:228)(cid:228) arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)n on j(cid:228)lleen kiinnitt(cid:228)nyt komission huomiota Kosovossa olevien yhteis(cid:246)n yritysten oikeudelliseen suojeluun samoin kuin siit(cid:228), ett(cid:228) h(cid:228)n on toimittanut lis(cid:228)(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) arkaa asiaa koskevia asiakirjoja. Kosovossa olevien yritysten laillisten oikeuksien suojelu kuuluu Yhdistyneiden Kansakuntien Kosovon v(cid:228)liaikaisen siviilihallinnon (UNMIK) v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)n toimivaltaan Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuus- neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman 1244 (1999) mukaisesti. Asiaa koskevat t(cid:228)ydelliset asiakirjat ovat UNMIKin hallussa, joka on ainoa elin, joka asemansa puolesta pystyy tekem(cid:228)(cid:228)n vaadittua toimintaa koskevia p(cid:228)tevi(cid:228) ehdotuksia. (2001/C 26 E/008) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2653/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Tapahtumat Malpensan lentokent(cid:228)ll(cid:228) Torjuakseen syyt(cid:246)kset siit(cid:228), ett(cid:228) 5. hein(cid:228)kuuta 1996 ja 13. lokakuuta 1997 annetut asetukset, joilla kaikki lennot siirrettiin Linatesta Malpensaan, ovat ristiriidassa yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n kanssa, Italian hallituksen antamassa asetuksessa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) 34 prosenttia Euroopan lennoista j(cid:228)(cid:228) Linateen siihen saakka, kunnes Malpensan lentokent(cid:228)lle johtavia liikenneyhteyksi(cid:228) on parannettu ja t(cid:246)iden lopettamisesta on ilmoitettu. Linaten lentokentt(cid:228) on voitava s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) lentokentt(cid:228)n(cid:228), joka yhdist(cid:228)(cid:228) 15 j(cid:228)senvaltion p(cid:228)(cid:228)kaupungit toisiinsa. Voiko komissio kertoa, onko se tietoinen niist(cid:228) hankaluuksista, joita Malpensan lentokent(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t kohtaavat? Vaikeudet johtuvat ennen kaikkea siit(cid:228), ett(cid:228) asianmukaiset rakenteet puuttuvat, lentokent(cid:228)lle tulevalla junalla ei p(cid:228)(cid:228)se terminaali 2:een, mink(cid:228) vuoksi matkustajat joutuvat raahaamaan matkalaukkujaan ja k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n taksia tai bussia terminaali 1:n ja 2:n v(cid:228)lill(cid:228) (lis(cid:228)ksi bussit eiv(cid:228)t kulje tiettyin(cid:228) aikoina), eik(cid:228) lentokent(cid:228)ll(cid:228) ole edes tarpeeksi matkatavarak(cid:228)rryj(cid:228). Mit(cid:228) mielt(cid:228) komissio on siit(cid:228), ett(cid:228) Italian hallitus ei ole viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)hett(cid:228)nyt tietoja, jotka komissio halusi saada jo 15. marraskuuta 1999 menness(cid:228)? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (12. huhtikuuta 2000) Komissio on kiinnitt(cid:228)nyt ja kiinnitt(cid:228)(cid:228) edelleen aivan erityist(cid:228) huomiota Malpensan lentoaseman tilantee- seen ja erityisesti sen liitynt(cid:228)- ja lentoasemainfrastruktuureihin. Asia liittyy nimitt(cid:228)in l(cid:228)heisesti kysymykseen yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n ja Milanon lentoasemaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n eri lentoasemien v(cid:228)lill(cid:228) noudatettavien Italian liikenteenjakos(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen yhteensopivuudesta. Komissio on erikoistuneiden konsulttien avustuksella useaan otteeseen vuosina 1998 ja 1999 perus- teellisesti tutkinut infrastruktuurien kunnon ja erityisesti niiden sopivuuden vastaanottamaan Malpensan lentoasemalle edell(cid:228) mainittujen liikenteenjakos(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen perusteella siirrett(cid:228)v(cid:228)n liikenteen. N(cid:228)iden tietojen perusteella komissio ilmoitti vuonna 1998, ett(cid:228) alustavasti hyv(cid:228)ksyttyjen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen v(cid:228)lit(cid:246)n soveltaminen oli ristiriidassa yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n kanssa (1). Italian viranomaiset ottivat sen j(cid:228)lkeen tutkimusten tulokset huomioon ja p(cid:228)(cid:228)ttiv(cid:228)t siirt(cid:228)(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen soveltamista my(cid:246)hemp(cid:228)(cid:228)n ajankohtaan (ensin lokakuuhun 1999 ja sitten joulukuuhun 1999). Konsulttitutkimusten perusteella Italian viranomaiset p(cid:228)(cid:228)ttiv(cid:228)t lokakuussa 1999 toteuttaa tiettyj(cid:228) lento- asemainfrastruktuurin rakennus- ja parannust(cid:246)it(cid:228) (k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien l(cid:228)ht(cid:246)porttien lis(cid:228)(cid:228)minen, asemata- soalueen hallinta- ja valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n (Apron Management Control) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto, matkatavaroiden jne. ). P(cid:228)invastoin kuin parlamentin j(cid:228)sen tarkastuksen ja passintarkastuksen kapasiteetin parantaminen,


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2401/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet. Konflikt mellem folkeretten og et EU-direktiv og overholdelse af traktatsretslige forpligtelser med hensyn til den såkaldte IJzeren Rijn.

eurovoc_concepts:
Belgium
Netherlands
international agreement
international law
intra-EU relations
national law
rail network

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/125 overvejer. Det anerkendes i vidt omfang, at fagforeningernes medlemmer selv har en interesse i at vide, hvor mange kolleger der er medlem af deres organisation. Kommissionen ville aldrig frems(cid:230)tte noget forslag, der kunne »kr(cid:230)nke« foreningsfriheden eller nogen best(cid:229)ende ret til fortrolighed. P(cid:229)stande om, at et s(cid:229)dant forslag er blevet fremsat, er helt uden hold i virkeligheden. (2000/C 225 E/133) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2401/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: Konflikt mellem folkeretten og et EU-direktiv og overholdelse af traktatsretslige forpligtelser med hensyn til den s(cid:229)kaldte »IJzeren Rijn« Udvidelse af budgettet for de transeurop(cid:230)iske net bekr(cid:230)fter nettets betydning for EU. S(cid:229)vel konstruktionen af ny infrastruktur som modernisering af eksisterende infrastruktur kommer i betragtning for medfinan- siering. IJzeren Rijn-sagen fortjener i den henseende R(cid:229)dets s(cid:230)rlig opm(cid:230)rksomhed. I henhold til artikel 12 i aftalen af 19. april 1839 om adskillelsen af Belgien og Nederlandene og de deraf afledte belgisk- nederlandske aftaler af 5. november 1842 og 13. januar 1873 (den s(cid:229)kaldte IJzeren Rijn-aftale) har Belgien krav p(cid:229) en forbindelse gennem det nederlandske distrikt Sittard frem til den tyske gr(cid:230)nse. Denne folkeretlige ret til passage blev i perioden mellem 1869 og 1879 virkeliggjort ved konstruktionen af den fłrste gr(cid:230)nseoverskridende jernbaneforbindelse i Europa. Efter Fłrste og Anden Verdenskrig gik denne jernbaneforbindelse imidlertid af brug. I łjeblikket l(cid:230)gger de nederlandske myndigheder hindringer i vejen for fornyet ibrugtagelse af denne internationale jernbaneforbindelse p(cid:229) grundlag af national lovgivning. 1. Erkender R(cid:229)det, at Belgien i kraft af artikel 12 i aftalen af 19. april 1839 om adskillelsen af Belgien og Nederlandene og de deraf afledte belgisk-nederlandske aftaler af 5. november 1842 og 13. januar 1873 har ret til en forbindelse gennem det nederlandske distrikt Sittard frem til den tyske gr(cid:230)nse? 2. Rangerer nederlandsk miljłlovgivning med henblik p(cid:229) gennemfłrelse af habitatdirektivet under ovenn(cid:230)vnte folkeretlige aftaler, da en af parterne i aftalen om adskillelsen af Belgien og Nederlandene (Rusland) ikke er medlem af EU? (I henhold til Wienerkonventionen g(cid:229)r folkeret eksplicit forud for national ret) Vil R(cid:229)det p(cid:229) baggrund af sin reaktion p(cid:229) ovenn(cid:230)vnte spłrgsm(cid:229)l anmode de nederlandske myndighe- 3. der om at opfylde de traktatretslige forpligtelser, navnlig fordi gennemfłrelsen af IJzeren Rijn er i overensstemmelse med det generelle princip om en EU-retlig loyal lłsning. I ben(cid:230)gtende fald, hvorfor ikke? Svar (28. februar 2000) Det (cid:230)rede parlamentsmedlems spłrgsm(cid:229)l henhłrer ikke under R(cid:229)dets kompetence. (2000/C 225 E/134) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2403/99 af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Forslag om nedsk(cid:230)ring af POSEIMA-programmet med 2 mio. euro Kommissionen forelagde den 9. november 1999 Parlamentet (cid:230)ndringsskrivelse nr. 4 til budgettet for (cid:229)r 2000, hvori den foresl(cid:229)r en nedsk(cid:230)ring af POSEIMA-programmet p(cid:229) 2 mio. euro, samtidig med at den foresl(cid:229)r at łge midlerne til andre POSEI-programmer (POSEIDOM og POSEICAN)