title: Komission laustunto EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla Euroopan parlamentin esittämistä muutoksista, jotka koskevat neuvoston yhteistä kantaa ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta, komission ehdotusta muuttava EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 nojalla esittämä

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
education
vocational training
young person

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 22. 12. 1999 KOM(1999) 659 lopullinen 1998/0197 (COD) KOMISSION LAUSUNTO EY:n perustamissopimuksen 251 (2) (c) artiklan nojalla Euroopan parlamentin esittämistä muutoksista, jotka koskevat neuvoston yhteistä kantaa ehdotuksesta EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta KOMISSION EHDOTUSTA MUUTTAVA EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla PERUSTELUT EY. n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määrätään, että komissio antaa lausunnon Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä ehdottamista tarkistuksista. Komissio esittää jäljempänä lausuntonsa parlamentin ehdottamista 13 tarkistuksesta. Komissio liittää mukaan 250 artiklan 2 kohdan nojalla muutetun ehdotuksen, joka sisältää parlamentin 13 tarkistusta, jotka komissio on hyväksynyt kokonaan tai osittain. 1. a) b) c) d) e) f) g) ASIAKIRJAN TAUSTA Komissio toimitti 28. elokuuta 1998 neuvostolle ja Euroopan parlamentille päätösehdotuksensa KOM(1998)331 lopull. - COD 1998/0197, 27. 5. 1998. Talous- ja sosiaalikomitea antoi myönteisen lausunnon 15. lokakuuta 1998. Alueiden komitea antoi myönteisen lausunnon 19. marraskuuta 1998. Parlamentti hyväksyi 5. marraskuuta 1998 ensimmäisessä käsittelyssä myönteisen päätöslauselman, joka sisälsi 61 tarkistusta komission ehdotukseen. Komissio esitti 2. joulukuuta 1998 perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti muutetun päätösehdotuksen, joka sisälsi kokonaan tai osittain 36 niistä 61 tarkistuksesta, - COD 1998/0197, 27. 11. 1998). joita parlamentti ehdotti (KOM(1998)695 lopull. Neuvosto vahvisti yhteisen kannan 28. kesäkuuta 1999. Euroopan parlamentti hyväksyi 27. lokakuuta 1999 toisessa käsittelyssä myönteisen päätöslauselman, joka sisältää 13 tarkistusta yhteiseen kantaan. 2. EHDOTUKSEN TARKOITUS Nuoriso-ohjelmaa koskeva päätösehdotus, joka perustuu EY:n perustamissopimuksen 149 artiklaan, muodostaa uudet, integroidut ja yhtenäiset puitteet nuorison hyväksi toteutetuille yhteisön toimille, joiden menestys jatkuu yhä. Uudessa ohjelmassa yhdistetään Nuorten Eurooppa -ohjelmaan ja nuorten eurooppalaista vapaaehtoistyötä koskevaan ohjelmaan sisältyvät toimet. Mahdollisuus nuorille -toiminnan avulla voidaan tehokkaammin tukea aloitteita, joiden tarkoituksena on auttaa nuoria järjestämään itselleen toimintaa. Ehdotus päätökseksi järkeistää huomattavasti nuorisoalalla joko esimiestehtävissä tai muissa tehtävissä toimiville henkilöille suunnattuja tukitoimia. Ohjelmassa hyödynnetään aiempien ohjelmien täytäntöönpanosta saatuja kokemuksia. Siten siinä pidetään voimassa hajauttamista koskeva yhteisön säännöstö ja syvennetään sitä lujittamalla toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kanssa tehtävää yhteistyötä. 2 3. KOMISSION LAUSUNTO EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUKSISTA 3. 1. Komission hyväksymät tarkistukset • Tarkistuksilla 2 ja 6 pyritään vahvistamaan jäsenvaltioille esitettyä kehotusta poistaa oikeudelliset tai hallinnolliset esteet, jotka haittaavat nuorten liikkuvuutta maasta toiseen, ja taata erityisesti sosiaaliturvaan liittyvien oikeuksien säilyminen sekä sosiaaliturvan ja terveydenhoidon saanti. Komissio on näiden kahden tarkistuksen kannalla, sillä kyse on ohjelman kehityksen kannalta keskeisen tärkeästä seikasta. • Tarkistuksessa 3 ohjelman kestoa pidennetään 7 vuoteen. Tämä tarkistus perustuu Sokrates- ja Leonardo-ohjelmista tehtyihin päätöksiin, joissa 7-vuotista ohjelmaa pidettiin tehokkaampana kuin lyhyempää ohjelmaa. Nuoriso-ohjelma kuuluu niihin kolmeen ohjelmaan, joita komissio ehdottaa yleissivistävän koulutuksen (Sokrates), ammatillisen koulutuksen (Leonardo) ja nuorisotoiminnan alalla, ja sillä on yhteistä toimintaa näiden kahden muun ohjelman kanssa. Jos Nuoriso-ohjelman kestoksi jää 5 vuotta, se on ristiriidassa yhteisön toiminnan yhtenäisyyden ja täydentävyyden kanssa näiden ohjelmien hallinnossa ja täytäntöönpanossa (sekä ulkopuolisen avustuksen tasolla). Ensimmäisen käsittelyn jälkeen rahoitusnäkymät on myös hyväksytty 7 vuodeksi, ja niissä annetaan kunkin 3 ohjelman kokonaismäärärahat täksi jaksoksi. joka koskee määrärahojen jakamista ohjelman eri • Tarkistus 9 sisältää jonkin verran muutoksia rahoitusta koskevaan 8 artiklaan. Tarkistuksen osa, toimien kesken vuosittaisen talousarviomenettelyn yhteydessä parlamentille esitetyn vuosittaisen raportin perusteella, on hyödyllinen ja asiaankuuluva. Se noudattaa rahoitusta koskevaa komission lausumaa neuvoston pöytäkirjaan 27. 5. 1999 (ensimmäinen käsittely). Komissio hyväksyy tämän tarkistuksen ajatuksen, mutta se haluaa täydentää sitä ottaakseen huomioon myös neuvoston mielipiteen. • Tarkistuksella 10 lisätään 12 artiklaan (seuranta ja arviointi) tarkistuslauseke, jonka avulla komissio voi esittää kolme vuotta ohjelman käynnistämisen jälkeen ohjelman tuloksia koskevan selonteon ja siihen liittyvät, tarpeellisiksi katsomansa ehdotukset myös 8 artiklassa säädettyjen rahoituspuitteiden suhteen. Koska komissio voi hyväksyä tarkistuksen 3, jolla pidennetään ohjelman kesto 7 vuoteen (komission alun perin ehdottaman 5 vuoden asemesta), parlamentin ehdottama lauseke antaa mahdollisuuden mukauttaa ohjelmaa joustavasti uusiin tarpeisiin, joita tulevaisuudessa voi ilmetä. • Tarkistuksessa 13 kehotetaan komissiota luomaan rakenne, jonka tavoitteena on asiakirja-aineiston nuorisohankkeiden edistäminen, nuorisoa koskevien tietojen ja tämän kerääminen sekä nuorten kanssa käytävä vuoropuhelu. Komissio hyväksyi tarkistuksen ensimmäisessä käsittelyssä, sisältyi komission muutettuun ehdotukseen 2. 12. 1998. 1 Tällä tarkistuksella voidaan lisätä läheisyyttä kansalaisiin, lujittaa nuorten kanssa käytävää vuoropuhelua sekä vastata tehokkaasti ja kohdennetusti nuorten kysymyksiin ja tarpeisiin. Komissio haluaa tehdä joitakin pieniä muutoksia ottaakseen huomioon jäsenvaltioiden ensimmäisen käsittelyn aikana ilmaisemat huolenaiheet. Lisäksi komissio pitää loogisempana näin muotoillun tarkistuksen sijoittamista toimen 5. 3. 2 (tukitoimenpiteet) yhteyteen uudeksi 3 kohdaksi. ja se siis 1 KOM(1998)695 lopull. – 1998/0197 (COD). 3 Lukuisilla muilla tarkistuksilla pyritään selventämään ja vahvistamaan joitakin yhteisen kannan seikkoja ja ne voidaan siis ottaa mukaan joko sellaisenaan tai sisältönsä puolesta. Kyse on tarkistuksista 1, 4, 5, 10, 11 ja 12 (ensimmäinen osa), jotka koskevat seuraavia seikkoja: • toimien riittävä tunnetuksi tekeminen, jotta tavoitetaan kaikki nuoret ja suositaan ohjelman avoimuuden lisäämistä • Euroopan unionin kansalaisuuden edistäminen ja nuorten sitoutuminen unionin kehitykseen • tietty joustavuus ikärajojen suhteen • 4 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetujen yhtäläisten osallistumismahdollisuuksien huomioon ottaminen ohjelman arvioinnissa • vaikutuksia selvitettäessä otetaan huomioon muiden politiikkojen vaikutus nuoriin ja pyritään saamaan selkeämpi ja kattavampi kuva nuorten tarpeista ja heidän elinoloistaan. Tarkistukset 7 ja 8, kunhan ne muotoillaan perussäädösten komitologiaa koskevien säännösten mukaisiksi. jotka koskevat ohjelman komiteaa, voidaan hyväksyä periaatteessa, 3. 2. Komission hylkäämät tarkistukset jonka mukaan talousarvion Tarkistus 9 (kolmas osa) koskee kokonaismäärää voidaan tarkistaa vuosittaisen talousarviota koskevan neuvottelumenettelyn yhteydessä. Tätä ei voida hyväksyä, sillä tämä tarkistuksen osa poikkeaa varainhoitoa koskevien säännösten sisällyttämisestä säädöksiin 6 päivänä maaliskuuta 1995 annetusta toimielinten välisestä julistuksesta (EYVL 96/C 102/3). joustavuuslauseketta, Ohjelman määrärahojen jakamisen osalta (tarkistus 9, ensimmäinen osa) on syytä muistuttaa, että komissio sääti alkuperäisessä ehdotuksessaan Agenda 2000 -ohjelmassa asetetun tärkeysjärjestyksen mukaisesti 600 miljoonan euron kokonaismäärärahasta viideksi vuodeksi. Kun samaa tärkeysjärjestystä sovelletaan seitsemän vuoden mittaiseen jaksoon (jota Euroopan parlamentti ehdottaa), päädytään määrään joka on pienempi kuin tarkistuksessa ehdotettu 980 miljoonan euron määräraha. joita tehdään Tarkistuksessa 12 (toinen osa) toimen 5. 2 ("Nuorisotiedotus ja -selvitykset") yhteydessä. Tarkistus liittyy täytäntöönpanoon ja varsinkin komitealle annettavaan vuosittaiseen työohjelmaan. Tässä tarkistuksessa olevat tekijät otetaan huomioon näitä työsuunnitelmia laadittaessa. tarkennetaan niiden selvitysten tyyppiä, 4 1998/0197 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta KOMISSION EHDOTUSTA MUUTTAVA EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen1, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon3, noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä4, sekä katsovat seuraavaa: (1) (2) (3) 1 2 3 4 5 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaan yhteisö pyrkii muun muassa myötävaikuttamaan korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen. Tavoite vahvistettiin 2 päivänä lokakuuta 1997 allekirjoitetussa Amsterdamin sopimuksessa, jonka mukaan yhteisön tavoitteena on myös edistää kansojensa mahdollisimman korkeaa tiedon tasoa luomalla laajat mahdollisuudet koulutuksen saantiin sekä jatkuvan koulutuksen avulla. ja neuvosto perustivat -ohjelman Euroopan parlamentti kolmannen vaiheen toteuttamisesta 14 päivänä maaliskuuta 1995 tekemällään päätöksellä 818/95/EY5 nuorisoalan yhteistyöpolitiikkaa koskevan toimintaohjelman. On aiheellista jatkaa ja vahvistaa yhteistyötä ja yhteisön toimintaa kyseisellä alalla ohjelmasta saadun kokemuksen perusteella. "Nuorten Eurooppa" Luxemburgissa 20 ja 21 päivänä marraskuuta 1997 järjestetyssä työllisyyttä yhteensovitettu käsitelleessä jossa elinikäisellä oppimisella on keskeinen asema pantaessa työllisyysstrategia, ylimääräisessä Eurooppa-neuvostossa hyväksyttiin EYVL C 311, 10. 10. 1998, s. 6. Lausunto annettu 15. lokakuuta 1998 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Lausunto annettu 19. marraskuuta 1998 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Euroopan parlamentin lausunto, annettu 5 päivänä marraskuuta 1998 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu. (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja Euroopan parlamentin päätös, tehty. (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). EYVL L 87, 20. 4. 1995, s. 1. 5 täytäntöön 15 päivänä joulukuuta 1997 annetulla neuvoston päätöslauselmalla6 suuntaviivoja vahvistettuja työllistyvyyden, tasa-arvoisten mahdollisuuksien edistämiseksi. koskevia sekä työllisyyspolitiikkaa yrittäjyyskulttuurin sopeutumiskyvyn jäsenvaltioiden ja Komissio määritteli tiedonannossaan "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" suuntaviivat sellaisen eurooppalaisen avoimen ja dynaamisen koulutusalueen kehittämiselle, jossa elinikäisen oppimisen tavoite voitaisiin saavuttaa. Valkoisessa kirjassaan "Opettaminen ja oppiminen: kohti oppivaa yhteiskuntaa" komissio toteaa, että oppivan yhteiskunnan aikaansaamiseksi on edistettävä uuden tiedon hankintaa, kaikki oppimistilaisuudet hyväkseen. Vihreässä kirjassaan "Koulutus – Ammattikoulutus – Tutkimus: Kansainvälisen liikkuvuuden esteet" komissio korosti etuja, joita liikkuvuus tuo ihmisille ja Euroopan unionin kilpailukyvylle. kannustettava käyttämään ihmisiä varten tätä ja On tarpeen edistää aktiivista kansalaisuutta, vahvistaa tähän ohjelmaan kuuluvien toimien välisiä yhteyksiä ja voimistaa ihmisoikeuksien kunnioittamisen puolustamista ja kaikenlaisen syrjäytymisen, myös rasismin ja muukalaisvihan vastaisia toimia. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä kaikenlaisen epätasa-arvon poistamiseen ja naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen. Komissio ja jäsenvaltiot haluavat tavoittaa kaikki nuoret nuorisojärjestöissä toimivien lisäksi ja pitävät siksi välttämättömänä varmistaa tiedonkulun ja ohjelman toimien tarkoituksenmukaisen jakautumisen. Tällä päätöksellä pyrkii jotka tarkoituksena on myötävaikuttaa kansainvälisen toteutettava vapaaehtoistoiminnan tarkoituksenmukaisia ja yhteensovitettuja toimia, joilla poistetaan oikeudelliset ja hallinnolliset esteet nuorten ohjelmaan osallistumisen mahdollisuuksien parantamiseksi ja nuorten vapaaehtoistyön erikoislaadun tunnustamiseksi. Jäsenvaltioiden kehittymiseen. on (4) (5) (6) (7) (8) (7)(9) Erityisesti nuorisovaihtotoiminnan luottamusta, avulla demokratian vahvistamista, suvaitsevaisuutta, yhteistyötahtoa ja nuorten välistä yhteisvastuullisuutta. Nuorisovaihtotoiminta on keskeistä unionin yhtenäisyyden ja kehityksen kannalta. keskinäistä edistetään oppimisen muoto, (8)(10) Nuorten osallistuminen vapaaehtoistyön toimiin on lisätiedon saantiin johtava koulun paljolti jonka ulkopuolisen tarkoituksenmukaisiin valmistaviin toimenpiteisiin, mukaan luettuna kielelliset ja kulttuuriset toimenpiteet. Se auttaa määrittämään nuorten elämän tulevaa suuntaa, laajentamaan heidän näköpiiriään ja kehittämään nuorten sosiaalisia taitoja, aktiivista kansalaisuutta, tasapainoista taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista integroitumista yhteiskuntaan, mukaan luettuna valmistautuminen työelämään, ja edistää tietoisuutta Euroopan kansalaisuudesta. perustuttava laadun olisi (9)(11) Euroopan unionin tiedotus- päätöslauselmassa7 Euroopan ja viestintäpolitiikasta 14 päivänä toukokuuta 1998 ja parlamentti totesi, tuki- että antamassaan 6 7 EYVL C 30, 28. 1. 1998, s. 1. EYVL C 167, 1. 6. 1998, s. 230. 6 toimintaohjelmia koskevien hankkeiden valinnan on oltava avoimempaa ja valinnat on perusteltava paremmin hankkeiden esittäjille. (10)(12) Komission ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä turvaamaan, että nuorten eurooppalaisen vapaaehtoistyön toimet ja vastaavanlaiset eri kansalliset ohjelmat täydentävät toisiaan. (11)(13) Euroopan parlamentti ja Euroopan päätöksellä N:o…. /1999/EY koulutuksesta ja neuvosto 26 päivänä huhtikuuta 1999 tekemällään päätöksellä N:o…/1999/EY ammatillisesta koulutuksesta perustaneet koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alan toimintaohjelmia, jotka yhdessä nuoriso-ohjelman kanssa edistävät tietojen ja taitojen Eurooppaa. neuvosto unionin ovat (12)(14) Nuorisoalan yhteistyöpolitiikka edistää koulun ulkopuolista oppimista ja siten elinikäistä oppimista. Tätä politiikkaa on tarpeen edelleen kehittää. (13)(15) Nuorten integrointi työelämään on oleellinen osa heidän integroitumistaan yhteiskuntaan. Tämä edellyttää, että heidän koulun ulkopuolisten oppimiskokemusten kautta hankkimansa taidot ja osaaminen tunnustetaan ja niitä hyödynnetään. (14)(16) Yhteisön toimien lisäarvon parantamiseksi on tarpeen että komissio yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varmistaisi kaikilla tasoilla tämän päätöksen puitteissa toteutettavien toimien yhdenmukaisuuden ja täydentävyyden suhteessa yhteisön muihin asianomaisiin politiikkoihin, välineisiin ja toimiin. (15)(17) On tärkeää, että nuoriso-ohjelmakomitea neuvottelisi myöhemmin määriteltävien järjestelyjen mukaisesti yhteisön ammatillisen koulutuksen ja koulutuksen alan ohjelmien (Leonardo da Vinci ja Sokrates) täytäntöönpanosta vastaavien komiteoiden tiedotetaan säännöllisesti kanssa. On tärkeää, koulutuksen, tehdyistä yhteisöaloitteista. että nuoriso-ohjelmakomitealle nuorisotoimen ammatillisen koulutuksen alalla ja uusia toimia, (16)(18) Essenissä (9 ja 10 päivänä joulukuuta 1994) ja Cannesissa (26 ja 27 päivänä kesäkuuta 1995) kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kokouksessa korostettiin tarvetta aloittaa ammatillista integroitumista Euroopassa. Firenzen Eurooppa-neuvoston (21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1996) päätelmissä korostettiin, että on tärkeää helpottaa nuorten pääsyä työelämään, ja Amsterdamin Eurooppa-neuvostossa (15 - 17 päivänä kesäkuuta 1997) kannatettiin vapaaehtoisuuteen perustuvaa toimintaa. Euroopan parlamentti ja neuvosto tekivät 20 päivänä heinäkuuta 1998 päätöksen N:o 1686/98/EY nuorten eurooppalaista vapaaehtoistyötä koskevan yhteisön toimintaohjelman perustamisesta8. sosiaalista edistetään nuorten joilla ja (17)(19) Toiminta Euroopan vapaaehtoistyössä ei korvaa asepalvelusta eikä sen vaihtoehtona tai useissa olevia, jäsenvaltioissa olevaa pakollista siviilipalvelusta, eikä se saa rajoittaa tai korvata mahdollista tai olemassa olevaa palkkatyötä. aseistakieltäytyjille palvelusmuotoja tarjottavia erityisesti (18)(20) Oleskeluluvan ja tarvittaessa viisumin myöntäminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimivaltaan. Käsite 'laillisesti asuva' määritellään kansallisen lainsäädännön mukaisesti. 8 EYVL L 214, 31. 7. 1998, s. 1. 7 (19)(21) Euroopan antoi parlamentti päivänä päätöslauselman edistämisestä Euroopassa9. -säätiöiden merkityksen vapaaehtoisjärjestöjen Vapaaehtoistyöllä tulisi myös olla tärkeä merkitys mahdollisuuksien antamisessa kaikille nuorille, erityisesti kaikkein vaikeimmassa asemassa oleville nuorille, osallistua näihin ohjelmiin. heinäkuuta 1998 ja 2 (20)(22) Komission ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että ne edistävät yhteistyötä sellaisten valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa, jotka toimivat aktiivisesti nuoriso- ja ja kaikenlaisen sosiaalialalla sekä ympäristön, kulttuurin ja liikunnan alalla syrjäytymisen torjumisessa. (21)(23) Euroopan talousalueesta (ETA) tehty sopimus lisää koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja nuorisoa koskevaa yhteistyötä toisaalta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) valtioiden kanssa. ETA-sopimuksessa vahvistetaan menettelyt Euroopan talousalueeseen kuuluvien EFTA-valtioiden osallistumiseksi yhteisön koulutusta, ammatillista koulutusta ja nuorisoa koskeviin ohjelmiin. toisaalta Euroopan talousalueeseen ja (22)(24) Olisi määrättävä assosioituneiden Keski- osallistua ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) niiden mahdollisuudesta lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti, Kyproksen mahdollisuudesta lisämäärärahojen perusteella sekä Turkin ja Maltan mahdollisuuksista osallistua perussopimuksen mukaisesti lisämäärärahojen perusteella. ohjelmaan Eurooppa-sopimuksissa, osallistua tähän (23)(25) Komission ja jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä jatkuvasti seurattava ja arvioitava toimenpiteiden jotta sitä voidaan tarvittaessa mukauttaa, erityisesti ohjelmaa, täytäntöönpanon tärkeysjärjestystä muuttamalla. (24)(26) Perustamissopimuksen toimien 5 artiklassa toissijaisuus- vahvistettujen ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa nuorisoalan yhteistyöpolitiikan kehittämistä ja vahvistamista koskevien suunniteltujen eurooppalainen vapaaehtoistyö sekä yhteisössä ja yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa toteutettava nuorisovaihto, nuorisoalan monitahoisuuden ja -muotoisuuden vuoksi, ne voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla yhteisön toimien ja toimenpiteiden valtioiden rajat ylittävän ulottuvuuden vuoksi. Tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. tavoitteita, mukaan nuorten lukien (25)(27) Tässä päätöksessä vahvistetaan koko ohjelman keston ajaksi rahoituspuitteet, jotka talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen10 33 kohdan mukaisesti muodostavat ensisijaisen ohjeen budjettivallan käyttäjälle. (26)(28) Euroopan päivänä joulukuuta 1994 yhteistoimintatavasta perustamissopimuksen 251* artiklassa määrätyn parlamentti, neuvosto komissio sopineet ovat 20 ja 9 10 * 11 EYVL C 226, 20. 7. 1998, s. 66. EYVL C. 1999, s. 189 b artikla on Amsterdamin sopimuksessa numeroitu uudelleen 251 artiklaksi. EYVL C 102, 4. 4. 1996, s. 1. 8 säädösten annettavien täytäntöönpanomenettelyssä11 menettelyn mukaisesti Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY 2 artiklan mukaisesti tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämistä toimenpiteistä on päätettävä kyseisten toimenpiteiden luonteen mukaan joko mainitun päätöksen 3 artiklassa säädettyä säädettyä hallintomenettelyä noudattaen, neuvoa-antavaa menettelyä artiklassa tai 4 OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Ohjelman perustaminen 1. 2. 3. 4. 1. Tällä päätöksellä perustetaan yhteisön "Nuoriso"-toimintaohjelma, jäljempänä tämä 'ohjelma', nuorisoalan yhteistyöpolitiikasta, johon kuuluvat Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö sekä nuorisovaihto yhteisössä ja yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa. Tämä ohjelma pannaan täytäntöön 1 päivästä tammikuuta 2000 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2004 2006 päättyvänä aikana. Tällä ohjelmalla edistetään osaltaan tietojen ja taitojen Eurooppaa kehittämällä koulun ulkopuoliseen oppimiseen ja ammatilliseen koulutukseen perustuvan eurooppalaisen yhteistyöalueen nuorisopolitiikan alalla. Tämän ohjelman avulla edistetään elinikäistä oppimista ja sellaisten tietojen, taitojen ja osaamisen hankkimista, jotka edistävät aktiivista kansalaisuutta ja työllistettävyyttä. Tällä ohjelmalla alueellaan toteuttamaa toimintaa, ja siinä otetaan täysin huomioon jäsenvaltioiden kulttuurinen ja kielellinen monimuotoisuus. täydennetään jäsenvaltioiden omalla tuetaan ja 2 artikla Ohjelman tavoitteet Mahdollisuuksien tarjoamiseksi nuorille hankkia tietoja, taitoja ja osaamista, jotka osaltaan saattavat olla pohjana heidän suuntautumiselleen tulevaisuudessa sekä aktiivisiksi toiminnalleen osallistujiksi sekä ottaen huomioon tasa-arvoisten mahdollisuuksien edistämisen merkitys, tällä ohjelmalla on seuraavat tavoitteet: yhteiskunnan vastuullisina kansalaisina tullakseen a) b) Tuetaan nuorten aktiivista osallistumista Euroopan rakentamiseen siten, että he osallistuvat valtioiden rajat ylittävään vaihtoon Euroopan yhteisössä tai yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa, ja siten kehitetään Euroopan kulttuurin monimuotoisuuden ja yhteisten perusarvojen ymmärtämistä, mikä tukee rasismin, osaltaan antisemitismin ja muukalaisvihan vastaista toimintaa. ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämistä sekä Tuetaan nuorten aktiivista osallistumista Euroopan rakentamiseen siten, että he osallistuvat valtioiden rajat ylittävään vaihtoon Euroopan yhteisössä tai yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa, ja siten kehitetään Euroopan kulttuurin monimuotoisuuden ja yhteisten perusarvojen ymmärtämistä, mikä tukee 9 osaltaan antisemitismin ja muukalaisvihan vastaista toimintaa. ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämistä sekä rasismin, c) d) Edistetään nuorten aloitteellisuutta, yrittäjyyttä ja luovuutta, jotta he voivat ja korostetaan Euroopassa osallistua aktiivisesti yhteiskunnan toimintaan, koulun ulkopuolisen oppimiskokemuksen arvoa. Lujitetaan nuorisoalan yhteistyötä edistämällä hyvien toimintatapojen vaihtoa, nuorisotyöntekijöiden ja -johtajien kouluttamista ja innovatiivisten toimien kehittämistä yhteisössä. Tällä ohjelmalla pyritään edistämään myös asiaan liittyvien muiden yhteisön politiikan alojen tavoitteiden saavuttamista. 3 artikla Yhteisön toimet Edellä 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin pyritään seuraavassa lueteltujen toimien avulla, joiden sisältö ja soveltamismenettelyt esitetään tämän päätöksen liitteessä: 2. 1. – – – – – Nuorten Eurooppa Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö Nuorisoaloitteet Yhteistoimet Tukitoimet. 2. Toimien toteutuksessa käytetään seuraavanlaisia toimenpiteitä, tarvittaessa yhdistellä: joita voidaan a) b) c) d) valtioiden rajat ylittävän nuorten liikkuvuuden tukeminen tieto- ja viestintätekniikan käytön edistäminen nuorisoalalla sellaisten Euroopan laajuisten yhteistyöverkkojen kehittäminen, joiden avulla voidaan vaihtaa kokemuksia ja hyviä toimintatapoja vastavuoroisesti Euroopan unionin kansalaisuutta ja nuorten unionin kehitykseen osallistumista edistävien kansainvälisten hankkeiden tukeminen d)e) kielitaidon ja erilaisten kulttuurien tuntemuksen edistäminen e)f) jotka perustuvat valtioiden rajat sellaisten mallihankkeiden tukeminen, ylittäviin kumppanuuksiin ja joilla pyritään edistämään innovaatioita ja laatua nuorisoalalla f)g) nuorisoalan ja seurantamenetelmien (esim. tietokannat, keskeiset numerotiedot, järjestelmien politiikkojen kehityksen tutkimus- niiden ja 10 1. 2. 3. 3. 4. 1. 2. 3. keskinäinen tuntemus) sekä alan hyvien toimintatapojen levitysmenetelmien kehittäminen Euroopan tasolla. 4 artikla Ohjelmaan osallistuminen Tämä ohjelma on tarkoitettu periaatteessa 15–25-vuotiaille nuorille sekä nuorisoalan jossakin jäsenvaltioissa. Ikärajoja voidaan toimijoille, jossain määrin muuttaa kunkin hankkeen erityisolosuhteet huomioon ottaen. jotka asuvat laillisesti Tämän ohjelman liitteessä määriteltyjen toimien 1. 2, 2. 2 ja 5 yhteydessä ohjelma voi olla myös tarkoitettu kolmansissa maissa asuville, periaatteessa 15–25-vuotiaille nuorille ja nuorisotyössä toimiville, tämän kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa. Olisi erityisesti huolehdittava siitä, että kaikilla nuorilla, ketään syrjimättä, on mahdollisuus osallistua ohjelmassa järjestettävään toimintaan. Komissio ja jäsenvaltiot pyrkii jotka tarkoituksena , jotta ohjelmasta etua saavat voivat nauttia sosiaaliturvasta ja terveydenhoidosta. joiden on kulttuurisista, sosiaalisista, Komissio ja jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että pyritään auttamaan erityisesti niitä fyysisistä, mielenterveydellisistä, nuoria, taloudellisista asianomaisiin toimintaohjelmiin yhteisössä, jäsenvaltioissa, alue- tai paikallistasolla sekä pyritään auttamaan myös pieniä paikallistason ryhmiä. Komissio ottaa sen vuoksi huomioon näiden kohderyhmien vaikeudet, ja siten se osaltaan torjuu sosiaalista syrjäytymistä tai maantieteellisistä osallistua vaikeaa syistä 5 artikla Ohjelman täytäntöönpano ja yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa Komissio varmistaa tähän ohjelmaan kuuluvien yhteisön toimien täytäntöönpanon liitteen mukaisesti. Komissio toteuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa liitteessä esitetyt toimenpiteet (toimi 5), jotta nuorisotoimen alalla toteutetun yhteisön yhteistyön tulokset tulevat parhaiten hyödynnetyksi. tarvittavat toteuttavat Komissio ja jäsenvaltiot tämän ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisössä ja jäsenvaltioissa perustettujen rakenteiden kehittämiseksi käyttäjäystävälliseksi siten, että nuorten ja muiden osallistujien mahdollisuuksia päästä mukaan ohjelmaan helpotetaan paikallistasolla, samoin kuin tähän ohjelmaan kuuluvien toimien arvioimiseksi ja seuraamiseksi sekä avoimien yhteistyö- ja valintamenettelyjen soveltamiseksi. toimenpiteet Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat, että toteutetaan toimenpiteitä, joilla edistetään nuorten mahdollisuuksia valtioiden rajat ylittävään liikkuvuuteen antamalla heille asiaankuuluvaa tietoa ja lisäämällä heidän alan tuntemustaan. Komissio ja jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että tähän ohjelmaan kuuluvista toimista tiedotetaan riittävällä tavalla. 11 4. 5. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän ohjelman tehokkaan toiminnan varmistamiseksi; niiden on myös pyrittävä mahdollisuuksien mukaan toteuttamaan sellaisia toimia, joita ne pitävät välttämättöminä ja toivottavina tähän ohjelmaan osallistumista vaikeuttavien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi. komissio varmistaa Lisäksi siirtymän aikaisemmissa yhteisön nuorisoalan ohjelmissa (Nuorten Eurooppa III ja Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö) kehitettyjen toimien sekä tämän ohjelman mukaisesti toteutettavien toimien välillä. jäsenvaltioiden yhteistyössä kanssa 6 artikla Yhteistoimet Tietojen ja taitojen Euroopan toteuttamisen yhteydessä tämän ohjelman toimenpiteet voidaan toteuttaa 7 artiklassa säädettyjä menettelyjä noudattaen yhteistoimina yhdessä alaa koskevien yhteisön ohjelmien ja toimien kanssa nuorisotoimen, koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla. 6a artikla Täytäntöönpanotoimet 1. Komissio vahvistaa 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen a) b) c) d) e) f) tämän ohjelman täytäntöönpanoa koskevat säännöt, ohjelman toimien toteuttamista koskeva vuotuinen työohjelma mukaan luettuna ohjelman eri toimien välisen yleisen tasapainon perusteet, joiden mukaisesti hajautetusti toteutettaviin toimiin tarkoitetut varat jaetaan alustavasti jäsenvaltioiden kesken yhteistoimien täytäntöönpanoa koskevat säännöt ohjelman arviointia koskevat säännöt säännöt nuorten vapaaehtoisten osallistumista koskevan todistuksen antamisesta. Komissio vahvistaa muut Täytäntöönpanotoimet 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 7 artikla Komitea Komissiota avustaa komitea, jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. joka muodostuu kunkin jäsenvaltion edustajista 2. 1. 12 2. Komission edustaja seuraavissa asioissa: tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä a) b) c) d) e) f) tämän ohjelman täytäntöönpanoa koskevat säännöt, mukaan lukien ohjelman toimien toteuttamista koskeva vuotuinen työohjelma ohjelman eri toimien välinen yleinen tasapaino perusteet, joiden mukaisesti hajautetusti toteutettaviin toimiin tarkoitetut varat jaetaan alustavasti jäsenvaltioiden kesken yhteistoimien täytäntöönpanoa koskevat säännöt ohjelman arviointia koskevat säännöt säännöt antamisesta. nuorten vapaaehtoisten osallistumista koskevan todistuksen Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä kyseisen päätöksen 7 artiklan 3 kohdan ja 8 artiklan säännösten mukaisesti. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määräajan pituudeksi vahvistetaan kaksi kuukautta. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä kyseisen päätöksen 7 artiklan 3 kohdan ja, 8 artiklan säännösten mukaisesti. a) b) Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa noudatetaan seuraavaa: – – komissio lykkää päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään kahdella kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä luetelmakohdassa tarkoitetun ajan kuluessa. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. Komissio kuulee komiteaa muissa tämän ohjelman täytäntöönpanoa koskevissa aiheellisissa kysymyksissä. Tällöin komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. 13 2. 3. 3. 4. 4. 5. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komissio on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 8 artikla Rahoitus 1. Tämän ohjelman täytäntöönpanoon myönnetyt tarkoitetulle kaudelle vahvistetaan 350 [765] miljoonaksi euroksi. rahoituspuitteet 1 artiklassa Ohjelman komitea vahvistaa ohjelman eri toimien välisen tasapainon 6 a artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti tavoitteitaan noudattaen Euroopan parlamentille ja neuvostolle esitetyn vuosittaisen raportin perusteella. 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 1. 2. 3. 4. 9 artikla Yhdenmukaisuus ja täydentävyys Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa rajoittamatta kunkin ohjelman yksilöllistä luonnetta ja erityisyyttä, että tämä ohjelma ja muut asianomaiset yhteisön politiikat, välineet ja toimet ovat keskenään yhdenmukaisia ja toisiaan täydentäviä. Erityistä huomiota kiinnitetään tasa-arvon ja miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen. varmistaa yhteistyössä Komissio ohjelman täytäntöönpanon yhdenmukaisuuden muiden nuoria koskevien yhteisön toimien kanssa erityisesti kulttuurin alalla, audiovisuaalisella alalla, sisämarkkinoiden toteuttamisessa sekä tietoyhteiskunnan, ympäristön, kuluttajansuojan, pienten ja keskisuurten yritysten, sosiaalipolitiikan, työllisyyden ja kansanterveyden alalla. jäsenvaltioiden kanssa tämän Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat, että ohjelmaan sisältyvien toimenpiteiden toteuttamisessa yhteensovitettua työllisyysstrategiaa hyväksymät työllisyyden suuntaviivat. neuvoston huomioon otetaan osana Komissio varmistaa, että tämän ohjelman ja yhteisön ulkosuhteiden osana toteutettavien nuorisoalan ohjelmien ja toimien välillä on tehokas yhteys. 14 10 artikla Assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) maiden sekä Kyproksen, Maltan ja Turkin osallistuminen Tähän ohjelmaan voivat osallistua: – – – – EFTA/ETA-maat ETA-sopimuksessa määrätyin ehdoin (KIE-maat) niiden Eurooppa- assosioituneet Keski- sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti Itä-Euroopan maat ja Kypros menettelyjen mukaisesti lisämäärärahojen perusteella ja kyseisen maan kanssa sovittavien Malta ja Turkki voivat osallistua tähän ohjelmaan perussopimuksessa sovittavien menettelyjen mukaisesti. 11 artikla Kansainvälinen yhteistyö Komissio vahvistaa tämän ohjelman mukaisesti sekä 6a ja 7 artiklassa määrättyjä menettelyjä noudattaen yhteistyötään yhteisön ulkopuolisten maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston, kanssa. 12 artikla Seuranta ja arviointi 1. 2. 3. Komissio seuraa tätä ohjelmaa säännöllisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Seurantaan sisältyvät erityistoimet ja 3 kohdassa tarkoitetut selonteot. Komissio arvioi tätä ohjelmaa säännöllisin väliajoin yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Arvioinnin avulla pyritään lisäämään toteutettujen toimien tehokkuutta 2 artiklassa mainittuihin tavoitteisiin nähden ja varmistamaan, että 4 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitetut yhtäläiset mahdollisuudet osallistua ohjelmiin toteutuvat. Arvioinnissa tarkastellaan myös tämän ohjelman ja yhteisön muiden ohjelmien, välineiden ja toimien keskinäistä täydentävyyttä. Määräajoin suoritetaan yhteisön toimenpiteiden tulosten ulkopuolisia arviointeja sellaisten perusteiden mukaan, joista päätetään 6a artiklan 1 kohdassa säädettyjä menettelyjä noudattaen. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tämän ohjelman toteuttamista koskevat selonteot viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 2004 sekä tämän ohjelman vaikutusta koskevat selonteot viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2005 2007. 15 4. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ohjelmalla saavutettuja tuloksia koskevan selonteon ja tarpeellisiksi katsomansa ehdotukset myös 8 artiklassa siihen liittyvät, säädettyjen rahoituspuitteiden suhteen. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät näistä ehdotuksista mahdollisimman nopeasti. – – väliselonteon tämän ohjelman toteutuksen laatua ja määrää koskevista näkökohdista viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2003 2005 loppuselonteon tämän ohjelman toteutuksesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2005 2007. 13 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolestal Puheenjohtaja 16 LIITE Tämän ohjelman mukaisesti hyväksytyssä rahoituksessa noudatetaan yhteisrahoituksen ja täydentävyyden periaatteita. Päätöksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti pyritään auttamaan erityisesti niitä nuoria, joiden on kulttuurisista, sosiaalisista, fyysisistä, mielenterveydellisistä, taloudellisista tai maantieteellisistä syistä vaikeaa osallistua toimintaohjelmiin, sekä pieniä paikallistason ryhmiä. Päätöksen 7 artiklassa tarkoitettu komitea vahvistaa, missä muodossa nämä pyrkimykset toteutetaan. Yhteisön rahoitusta jaetaan siten, että voidaan varmistaa, että toimet ovat tasapainossa ja että kaikkien jäsenvaltioiden toteutetut liikkuvuutta koskevat nuorilla on yhtäläiset osallistumismahdollisuudet, toisin sanoen että 4 artiklan 3 kohta on otettu huomioon. Erityisesti on tuettava ja kannustettava aloitteita, joilla edistetään suvaitsevaisuutta ja erilaisuuden hyväksymistä sekä torjutaan kaikenlaista syrjäytymistä. Yhteisö suhtautuu erityisen myönteisesti toimintaan, jossa kulttuurilla ja liikunnalla on tärkeä osa nuorille annettavassa koulun ulkopuolisessa koulutuksessa. Tämän ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi pannaan täytäntöön viisi päätöksen 3 artiklassa kuvattujen toimenpiteiden perusteella: toimien ryhmää • Nuorten Eurooppa • Nuorten eurooppalainen yhteistyö • Nuorisoaloitteet • Yhteistoimet • Tukitoimet. 17 TOIMI 1 - NUORTEN EUROOPPA Toimi 1. 1 : Yhteisön sisäinen nuorisovaihto Yhteisö tukee vähintään viikon pituisia nuorten ryhmätapaamisia, jotka toteutetaan yhteisön sisäisinä yhteishankkeina ja joihin voivat osallistua periaatteessa 15 - 25-vuotiaat nuoret, jotka asuvat laillisesti jossakin jäsenvaltiossa. Ikärajoja voidaan tietyin edellytyksin muuttaa kunkin hankkeen erityisolosuhteet huomioon ottaen. Toiminta perustuu eri maiden nuorisoryhmien välisiin kumppanuusjärjestelyihin ja ne käsittävät nuorten aktiivista osallistumista ja ne on suunniteltu siten, että nuoret saavat mahdollisuuden tutustua ja perehtyä erilaisiin yhteiskunnallisiin ja kulttuurisiin realiteetteihin ja että niissä kannustetaan nuoria osallistumaan muuhun Euroopan laajuiseen toimintaan tai käynnistämään itse tällaista toimintaa. Erityisesti painotetaan sellaisten nuorten osallistumista, jotka eivät ole ennen olleet mukana Euroopan laajuisessa toiminnassa, sekä sellaisten pienten ja paikallisten ryhmien osallistumista, joilla ei ole yhteisötason kokemusta. Kahden- ja monenvälisten toimien välisen paremman tasapainon saavuttamiseksi yhteisön Kahdenvälisiin tukea ryhmätapaamisiin myönnetään rahoitusta, jos se on perusteltua kohderyhmien tai erityisen pedagogisen lähestymistavan kannalta. ryhmätapaamisiin. monenvälisiin keskitetään asteittain Tämän toimen puitteissa voidaan tukea toimintaa, osallistumista voi kansainvälisyyteen valmistavaa valmennusta. ryhmätapaamisiin. olla Se jolla edistetään nuorten aktiivista ja kielellistä nuorten esimerkiksi Toimi 1. 2: Nuorisovaihto yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa Yhteisö tukee vähintään viikon pituisia nuorten ryhmätapaamisia, jotka toteutetaan yhteishankkeina ja joihin voivat osallistua periaatteessa 15 - 25-vuotiaat nuoret, jotka asuvat jossakin jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa. Vaihdossa on oltava mukana laillisesti vähintään kaksi jäsenvaltiota. Ikärajoja voidaan tietyin edellytyksin muuttaa kunkin hankkeen erityisolosuhteet huomioon ottaen. Toiminta perustuu eri maiden nuorisoryhmien välisiin kumppanuusjärjestelyihin ja ne käsittävät nuorten aktiivista osallistumista ja ne on suunniteltu siten, että nuoret saavat mahdollisuuden tutustua ja perehtyä erilaisiin yhteiskunnallisiin ja kulttuurisiin realiteetteihin ja että niissä kannustetaan nuoria osallistumaan muuhun Euroopan laajuiseen toimintaan tai käynnistämään itse tällaista toimintaa. Näiden hankkeiden avulla kolmansissa maissa olevat kumppanit voivat lisäksi kokeilla tätä toimintatapaa hankkiakseen koulun ulkopuolista oppimiskokemusta ja auttaakseen kehittämään nuorisotyötä ja -järjestötoimintaa näissä maissa. Tässä toimessa voidaan tukea toimintaa, voi Se ryhmätapaamisiin. kansainvälisyyteen valmistavaa toimintaa ennen lähtöä. esimerkiksi olla jolla edistetään nuorten aktiivista osallistumista ja kielellistä valmennusta nuorten 18 TOIMI 2 - NUORTEN EUROOPPALAINEN VAPAAEHTOISTYÖ Tässä ohjelmassa 'nuorella vapaaehtoisella' tarkoitetaan periaatteessa 18 - 25-vuotiasta henkilöä, joka asuu laillisesti jossakin Euroopan yhteisön jäsenvaltiossa. Ikärajoja voidaan tietyin edellytyksin muuttaa kunkin hankkeen erityisolosuhteet huomioon ottaen. suuntautumiselleen tulevaisuudessa osallistumalla Nuori vapaaehtoinen sitoutuu tekemään aktiivisena kansalaisena yhteisvastuullista käytännön työtä tarkoituksenaan kehittää sosiaalisia ja henkilökohtaisia taitojaan ja kykyjään luoden samalla yhteiskunnan siten pohjaa toimintaan. Tämä sitoutuminen tarkoittaa, että nuori vapaaehtoinen osallistuu muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, tai kolmannessa maassa yleishyödylliseen ja palkattomaan, kyseiselle yhteisölle merkitykselliseen toimintaan määrätyn ajan (enintään jäsenvaltion ja Euroopan yhteisön hyväksymän hankkeen yhteydessä 12 kuukautta) 2 artiklassa vahvistettujen tämän ohjelman tavoitteiden mukaisesti. Erityisesti vapaaehtoistyö ei saa muodostua työpaikkoja korvaavaksi. Hankkeen järjestäjät vastaavat nuoren aterioista ja majoituksesta sekä työhönohjauksesta. Vapaaehtoistyötä koskevan hankkeen järjestäjät huolehtivat siitä, että nuorilla vapaaehtoisilla on sairausvakuutus ja muut asianmukaiset vakuutukset. Nuori vapaaehtoinen saa taskurahaa. jossa hän asuu, Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö perustuu nuoren vapaaehtoisen, lähettävän järjestön ja vastaanottavan järjestön keskinäiseen kumppanuuteen ja niiden yhteiseen vastuuseen. Päätöksen 7 artiklassa tarkoitettuun komiteaan liittyvien säännösten mukaisesti nuoret saavat komission laatiman todistuksen osallistumisestaan eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön ja sen aikana hankituista kokemuksista ja taidoista. Toimi 2. 1: Yhteisön sisäinen eurooppalainen vapaaehtoistyö joissa nuoret voivat osallistua aktiivisesti Yhteisö tukee valtioiden välisiä hankkeita (jotka ovat määräaikaisia, kesto periaatteessa kolmesta viikosta vuoteen), ja yksilöllisesti yhteiskunnan kannalta tarpeelliseen toimintaan lukuisilla aloilla (muun muassa sosiaaliala, ja jotka muodostavat samalla koulun sosiokulttuurinen ala, ympäristö, kulttuuri ulkopuolisen oppimiskokemuksen sosiaalisten ja kulttuuristen taitojen hankkimiseksi. Hankkeissa pyritään tutustuttamaan nuoret muihin kieliin ja kulttuureihin sekä uusiin ajatuksiin ja hankkeisiin monikulttuurisessa kansalaisyhteiskunnassa. jne. ) Yhteisö voi tukea muun muassa kieltenopetukseen tai kansainvälisyyskasvatukseen liittyvää toimintaa, jossa valmennetaan nuoria vapaaehtoisia ennen matkaa ja helpotetaan heidän sosiaalista sopeutumistaan eurooppalaisen vapaaehtoistyön aikana ja sen jälkeen. Erityistä huomiota kiinnitetään pedagogiseen tukeen ja ohjaukseen. Toimi 2. 2: Eurooppalainen vapaaehtoistyö kolmansien maiden kanssa Yhteisö tukee kolmansien maiden kanssa toteutettavia hankkeita (jotka ovat määräaikaisia, kesto periaatteessa kolmesta viikosta vuoteen), joissa nuoret voivat osallistua aktiivisesti ja yksilöllisesti yhteiskunnan kannalta tarpeelliseen toimintaan lukuisilla aloilla (muun muassa sosiaaliala, sosiokulttuurinen ala, ympäristö, kulttuuri jne. ) ja jotka muodostavat samalla koulun ulkopuolisen oppimiskokemuksen sosiaalisten ja kulttuuristen taitojen hankkimiseksi. Hankkeissa pyritään tutustuttamaan nuoret muihin kieliin ja kulttuureihin sekä uusiin ajatuksiin ja hankkeisiin monikulttuurisessa kansalaisyhteiskunnassa. 19 Tässä toimessa voidaan tukea toimintaa, jossa luodaan perusta yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa toteutettaville eurooppalaisen vapaaehtoistyön hankkeille tai vahvistetaan nykyisiä hankkeita. Yhteisö voi tukea muun muassa kieltenopetukseen tai kansainvälisyyskasvatukseen liittyvää toimintaa, jossa valmennetaan nuoria vapaaehtoisia ennen lähtöä ja helpotetaan heidän sosiaalista sopeutumistaan eurooppalaisen vapaehtoistyön aikana ja sen jälkeen. Erityistä huomiota kiinnitetään pedagogiseen tukeen ja ohjaukseen. TOIMI 3 - NUORISOALOITTEET joissa nuoret Edistääkseen nuorten aloitteellisuutta ja luovuutta yhteisö tukee hankkeita, osallistuvat aktiivisesti ja suoraan luoviin ja innovatiivisiin aloitteisiin sekä aloitteisiin, joissa kannustetaan nuoria yhteisvastuullisuuteen paikallisesti, ja Euroopan laajuisesti. Näissä hankkeissa nuoret voivat kehittää aloitteellisuuttaan ja toteuttaa suunnittelemaansa toimintaa käytännössä siten, että ovat siinä itse keskeisiä tekijöitä. alueellisesti, kansallisesti Yhteisö tukee aloitteita, joissa autetaan nuoria hyödyntämään vapaaehtoistyössä saatuja kokemuksia ja edistetään heidän aktiivista sopeutumistaan yhteiskuntaan. Näiden aloitteiden avulla, joita nuoret toteuttavat itse eurooppalaisen vapaaehtoistyön jälkeen, he voivat aloittaa ja edistää sosiaalisia, kulttuurisia, sosiokulttuurisia ja taloudellisia toimia ja/tai pyrkiä kehittämään itseään. Aloitteet on tarkoitettu ensisijaisesti nuorille, jotka eniten tarvitsevat tällaista tukea. Tuella pyritään kannustamaan hankkeiden laajentamista siten, että niihin yhdistettäisiin samantapaisia, muissa jäsenvaltioissa toteutettavia aloitteita. Näin tuetaan hankkeiden valtioiden rajat ylittävää luonnetta ja nuorten välistä kokemustenvaihtoa ja yhteistyötä. Tässä yhteydessä voidaan tukea nuorisoaloitteiden vetäjien Euroopan laajuisten tapaamisten järjestämistä. Rahoitustukea voidaan myöntää siihen, että perustetaan tällaisten hankkeiden välisiä pitkäaikaisia ja valtioiden rajat ylittäviä kumppanuusjärjestelyjä. TOIMI 4 - YHTEISTOIMET Ottaen huomioon sen, että alojen välinen yhteistyö edellyttää joustavaa ja luovaa lähestymistapaa, päätöksen 6 artiklassa tarkoitettujen toimien osalta yhteisön tukea voidaan myöntää muiden tietojen ja taitojen Eurooppaa koskevien, erityisesti koulutuksen ja kanssa yhteisöohjelmiin koulutuksen ammatillisen toteutettaviin yhteistoimiin. yhteisötoimien kuuluvien alan Komissio pyrkii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kehittämään tietoja ja taitoja sekä ja elinikäistä oppimista edistävien hyvien toimintatapojen yhteisen tiedotus-, seuranta- levitysjärjestelmän käytettäviin multimediavälineisiin. Nämä hankkeet käsittävät laajan joukon järjestelyjä monelta alalta, mukaan lukien nuorisotoimen ala. Niitä voidaan tukea täydentävästi eri yhteisöohjelmista ja ne voidaan toteuttaa yhteisten hankepyyntöjen avulla. opetuksessa yhteisiä liittyvät toimia, jotka sekä Aiheellisia toimenpiteitä voidaan hyväksyä yhteyksien ja yhteistoiminnan edistämiseksi alueellisesti ja paikallisesti tähän ohjelmaan ja toisaalta koulutusalan ohjelmiin osallistuvien välillä. Tässä yhteydessä voidaan tukea tiedotustoimintaa yhteisön nuorille tarjoamista mahdollisuuksista. 20 TOIMI 5 - TUKITOIMET Toimi 5. 1: Nuorisotoimen työntekijöiden koulutus ja yhteistyö Tukea myönnetään: 1. 2. 3. 4. 5. toimintaan, jossa annetaan täydennyskoulutusta nuorisotoimen työntekijöille, kuten eurooppalaisen vapaaehtoistyön ohjaajille, nuorisotyöntekijöille/nuoriso-ohjaajille sekä yhteisöhankkeista vastaaville ja nuorisoaloitteiden neuvojille, jotka osallistuvat tämän ohjelman toimissa 1, 2 ja 3 nuorille suoraan tarkoitettuihin toimiin, joilla taataan niiden sisällön laatu. Erityistä huomiota kiinnitetään toimintaan, jolla tuetaan niiden nuorten osallistumista, joiden on kaikkein vaikeinta osallistua yhteisön toimiin; toimintaan, jossa muokataan eurooppalaisia moduuleja, rajat ylittävän yhteistyön vaatimukset; jotka täyttävät valtioiden toimintaan, esimerkiksi opintokäynteihin, toteutettavuustutkimuksiin, seminaareihin ja käytännön harjoitteluihin, joilla edistetään ensisijaisesti yhteistoimiin liittyvää tai yleisesti kiinnostavaa tietojen ja hyvien toimintatapojen vaihtoa tai joilla pyritään helpottamaan ja edistämään kestäviä valtioiden rajat ylittäviä kumppanuuksia ja monenvälisiä verkkoja nuorisotoimen alalla; kokeilutoimintaan, jossa luodaan uutta ja täydennetään nuorisotointa kokeilemalla uusia toimintamalleja, tarjoamalla uusia yhteistyömuotoja ja luomalla yhteistyötä taustaltaan erilaisten toimijoiden välille; konferensseihin ja kokouksiin, joissa edistetään nuorisoalan yhteistyötä ja hyvien toimintatapojen vaihtoa; yhteisön tukea voivat saada myös muut yhteisön tuella toteutetut nuorisoalan toimenpiteet, joissa hyödynnetään hankkeiden ja muun toiminnan tuloksia ja tiedotetaan niistä. Näihin toimenpiteisiin liittyvä toiminta voi olla luonteeltaan ainoastaan yhteisön sisäistä tai se voi käsittää yhteisön ulkopuolisia maita. Erityisesti painotetaan sellaisten alueellisten ja lainkaan paikallisten nuorisotoimen työntekijöiden osallistumista, kokemusta tai yhteyksiä Euroopan laajuisesti, sekä toimintaa, toimivat keskeisissä tehtävissä. joilla on vähän tai ei jossa nuoret Toimi 5. 2: Nuorisotiedotus ja -selvitykset 1. tukee toimijoiden nuorisotyön osallistumista nuorisotiedotukseen Komissio Euroopan tasolla ohjelman tavoitteiden mukaisesti ja erityisesti edistääkseen kaikkien nuorten tiedonsaantimahdollisuuksia sekä heidän aloitteellisuuttaan ja aktiivista osallistumistaan yhteiskunnan toimintaan. Samoin komissio tukee jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla luotujen nuorten tieto- ja viestintäjärjestelmien välistä yhteistyötä. Tässä yhteydessä on korostettava erityisesti koulutusalan kanssa tehtävän yhteistyön laajentamista sekä nuorten välistä että nuorten kanssa käytävää vuoropuhelua. 21 2. Tämän mukaisesti tuetaan aloitteita, joissa: – – – kartutetaan kokemusta ja taitoja, joita tarvitaan valtioiden rajat ylittävässä yhteistyössä nuorisotiedotukseen liittyvien hankkeiden toteuttamiseksi sekä nuorisolle tarkoitettujen tietopalvelujen ja erityisesti neuvontapalvelujen tarjoamiseksi; tiedonjakeluun ja joilla jotka keskittyvät toteutetaan yhteistyöhankkeita, nuorten kuuluvien alaan parannetaan keskuudessa ja joilla pyritään tarjoamaan nuorille ohjelman tavoitteiden toteutumisen kannalta tarpeelliset tiedot; tuntemusta ohjelman asioiden osana valtioiden rajat ylittäviä yhteistyöhankkeita perustetaan järjestelmiä, joiden avulla nuorten kesken ja heidän kanssaan voidaan käydä vuoropuhelua erityisesti hyödyntämällä nuorten suosimia uutta tekniikkaa. viestintävälineitä ja 3. Komissio tukee sellaisia ohjelman tavoitteisiin liittyviä nuorisoselvityksiä, jotka keskittyvät muiden seikkojen ohella nuorten hyväksi toteutettujen toimenpiteiden vaikutusten, ja erityisesti alan yhteistyön edistämiseksi toteutettujen toimenpiteiden vaikutusten selvittämiseen. Selvitykset voivat olla tapaustutkimuksia. Näillä selvityksillä analysoidaan mahdollisimman paljon muiden politiikkojen vaikutusta nuoriin ja pyritään saamaan selkeämpi ja kattavampi kuva nuorten tarpeista ja heidän elinoloistaan. Toimi 5. 3: Tukitoimenpiteet 1. Kansalliset toimistot Yhteisön tukea voidaan myöntää jäsenvaltioissa perustettujen rakenteiden toiminnan edistämiseksi. tämän päätöksen 5 artiklan mukaisesti 2. Tekninen ja toiminnallinen tuki käyttää myös Komissio voi ohjelmaa toteuttaessaan käyttää teknistä tukea antavia järjestöjä, joiden käyttö voidaan rahoittaa ohjelman kokonaismäärärahoista. Komissio voi samoin toteuttaa edellytyksin arviointitutkimuksia ja muita asiantuntijatapaamisia, joilla voidaan edistää ohjelman toteuttamista, mukaan lukien päätöksen 11 artiklan soveltaminen. Komissio voi myös järjestää tiedotus-, julkaisu- ja tiedonlevitystoimintaa. voi konferensseja asiantuntijoita. Komissio seminaareja, järjestää lisäksi sekä 3. ryhtyy sellaisen tarvittaviin toimenpiteisiin järjestelmän Komissio perustamiseksi jolla voitaisiin esimerkiski hyödyntää nuorisohankkeiden tuloksia, kerätä nuorisoa koskevia tietoja ja aineistoja, koota nuorisoalaa koskevia julkaisuja, tutkimuksia ja toimintaohjelmia jotka ovat peräisin yhtisön erityisesti Euroopan toimielimiltä, neuvostolta. Tarkoituksena on lisätä sekä yhteisön että jäsenvaltioiden eri aloilla nuoriin kohdistamien toimien näkyvyyttä. Samalla tulee myös pyrkiä edistämään viestintäkeinoin, kaikin vuorovaikutusta nuorten kanssa. jäsenvaltioilta tai muilta toimijoilta, internet-sivujen erityisesti avulla, 22


title: 2000/103/EG: Beschikking van de Commissie van 22 december 1999 tot wijziging van Beschikking 1999/354/EG inzake de subsidiabiliteit van de uitgaven die door sommige lidstaten in 1999 zijn voorgenomen voor de tenuitvoerlegging van de in het kader van het gemeenschappelijk visserijbeleid geldende toezicht- en controleregelingen (kennisgeving geschied onder nummer C(1999) 4847)

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
fishing controls
fishing regulations
maritime surveillance
national expenditure
validation of expenditure

formats: html pdf print

text: 4. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 29/33 BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 22 december 1999 tot wĳziging van Beschikking 1999/354/EG inzake de subsidiabiliteit van de uitgaven die door sommige lidstaten in 1999 zĳn voorgenomen voor de tenuitvoerlegging van de in het kader van het gemeenschappelĳk visserĳbeleid geldende toezicht- en controleregelingen (kennisgeving geschied onder nummer C(1999) 4847) (2000/103/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Beschikking 95/527/EG van de Raad van 8 december 1995 betreffende een financiële bĳdrage van de Gemeenschap in sommige uitgaven van de lidstaten voor de tenuitvoerlegging van de in het kader van het gemeenschappelĳk visserĳbeleid geldende controleregeling (1), en met name op artikel 6, uitgaven die in aanmerking komen voor een financiële bĳdrage in de zin van Beschikking 95/527/EG. Beschikking 1999/354/EG moet derhalve worden gewĳ- zigd; De in deze beschikking vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor de visserĳ en de aquacultuur, (5) (6) Overwegende hetgeen volgt: HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: (1) (2) (3) Bĳ de goedkeuring van Beschikking 1999/354/EG van de Commissie van 20 mei 1999 inzake de subsidiabili- teit van de uitgaven die door sommige lidstaten in 1999 zĳn voorgenomen voor de tenuitvoerlegging van de in het kader van het gemeenschappelĳk visserĳbeleid geldende toezicht- en controleregelingen (2), gewĳzigd bĳ Beschikking 2000/102/EG (3), waren onvoldoende begrotingsmiddelen beschikbaar om voor alle in aanmer- king komende uitgaven de maximale financiële bĳdrage van de Gemeenschap toe te kennen. Doordat meer begrotingsmiddelen zĳn toegewezen, kan voortaan voor een aantal in aanmerking komende uitgaven een hogere financiële bĳdrage worden verleend. In Beschikking 1999/354/EG zĳn de aanvragen van Frankrĳk en Ierland voor een financiële bĳdrage niet in aanmerking genomen omdat ze niet binnen de vastge- stelde termĳn aan de Commissie zĳn toegezonden. Continuïteit in de toezicht- en controleactiviteiten in de ICES-gebieden VI, VII en VIII vergt van Frankrĳk en Ierland echter bepaalde uitgaven die buiten verhouding staan tot hun middelen. Zonder financiële bĳdrage zou de financiering van de in 1999 geplande investeringen in gevaar komen en zouden de doelstellingen inzake toezicht en controle niet kunnen worden bereikt. Derhalve is het gerechtvaardigd om bĳ wĳze van uitzon- dering nog in 1999 te voorzien in een financiële bĳdrage in de belangrĳkste uitgaven van Frankrĳk en Ierland. (4) Griekenland heeft over zĳn aanvraag tot financiële bĳdrage in de in artikel 2 van Beschikking 95/527/EG bedoelde en voor 1999 geplande uitgaven nadere gege- vens verstrekt, die van invloed zĳn op het niveau van de Artikel 1 Beschikking 1999/354/EG wordt als volgt gewĳzigd: 1. In artikel 1, van 108 378 475 EUR vervangen door 113 744 098 EUR. zin, wordt het bedrag eerste 2. In artikel 1, tweede zin, wordt het bedrag van 33 833 388 EUR vervangen door 35 570 045 EUR. 3. In artikel 2, lid 1, tweede zin, wordt het bedrag van 11 024 266 EUR vervangen door 11 424 166 EUR. 4. In artikel 2, lid 2, eerste zin, wordt het bedrag van 2 500 EUR vervangen door 2 800 EUR. 5. In artikel 2, lid 2, tweede zin, wordt het bedrag van 2 500 EUR vervangen door 2 800 EUR. 6. In artikel 2, lid 2, derde zin, wordt het bedrag van 3 250 EUR vervangen door 3 400 EUR. 7. In artikel 2, lid 2, laatste zin, wordt het bedrag van 6 750 000 EUR vervangen door 7 500 000 EUR. 8. Na artikel 2 wordt het volgende artikel 2 bis ingevoegd: „Artikel 2 bis De voor 1999 geplande investeringsuitgaven van Ierland ten belope van 13 693 872 EUR komen in aanmerking voor een financiële bĳdrage in de zin van artikel 3, lid 3, van Beschikking 95/527/EG. De financiële bĳdrage van de Gemeenschap zal 65 % bedragen. De financiële bĳdrage wordt evenwel slechts toegekend tot een bedrag van maxi- maal 2 600 000 EUR. ” 9. Bĳlage I wordt vervangen door bĳlage I bĳ deze beschik- (1) PB L 301 van 14. 12. 1995, blz. 30. Beschikking gerectificeerd in PB king. L 302 van 15. 12. 1995, blz. 45. (2) PB L 137 van 1. 6. 1999, blz. 41. (3) Zie bladzĳde 30 van dit Publicatieblad. 10. Bĳlage II wordt vervangen door bĳlage II bĳ deze beschik- king. L 29/34 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 4. 2. 2000 Artikel 2 Deze beschikking is gericht tot het Koninkrĳk België, het Koninkrĳk Denemarken, de Bondsrepubliek Duitsland, de Helleense Republiek, het Koninkrĳk Spanje, de Franse Republiek, Ierland, de Italiaanse Republiek, het Koninkrĳk der Nederlanden, de Portugese Republiek, de Republiek Finland, het Koninkrĳk Zweden en het Verenigd Koninkrĳk van Groot-Brittannië en Noord-Ierland. Gedaan te Brussel, 22 december 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Ι — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BĲLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat België/Belgique Danmark Deutschland Ελλάδα España France Ireland Italia Nederland Portugal Suomi Sverige United Kingdom Gastos subvencionables en moneda nacional Støtteberettigede udgifter i national valuta Erstattungsfähige Ausgaben in nationaler Währung Επιλέξιµες δαπάνες σε εθνικό νόµισµα Eligible expenditure in national currency Dépenses admissibles en monnaie nationale Spese ammissibili in moneta nazionale In aanmerking komende uitgaven in nationale valuta Despesas elegíveis em moeda nacional Hyväksyttävät menot kansallisessa valuutassa Bidragsberättigande kostnader i nationell valuta Gastos subvencionables Støtteberettigede udgifter Erstattungsfähige Ausgaben Επιλέξιµες δαπάνες Eligible expenditure Dépenses admissibles Spese ammissibili In aanmerking komende uitgaven Despesas elegíveis Hyväksyttävät menot Bidragsberättigande kostnader (€) Contribución máxima de la Comunidad Fællesskabets maksimale finansielle bidrag Maximaler Gemeinschaftsbeitrag Μέγιστη κοινοτική συµµετοχή Maximum Community contribution Participation communautaire maximale Contributo massimo della Comunità Maximale bĳdrage van de Gemeenschap Contribuição máxima da Comunidade Yhteisön osuus enintään Gemenskapens maximala bidrag (€) DKR DRA SKR UKL 13 940 000 7 684 000 000 25 701 000 23 007 856 6 197 1 871 447 21 100 101 23 294 453 8 310 194 3 782 260 1 583 363 2 076 157 5 208 489 10 725 929 462 517 2 708 781 32 614 208 Total/I alt/Σύνολο/Totale/Totaal/Yhteensä 113 744 098 3 099 814 899 10 168 317 3 245 369 4 064 945 1 235 599 0 1 038 078 2 490 800 5 338 025 146 744 1 251 366 5 523 853 35 570 045 4. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 29/35 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ ΙΙ — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BĲLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat België/Belgique Danmark Deutschland Ελλάδα España Italia Nederland Portugal Suomi Sverige United Kingdom Gastos subvencionables en moneda nacional Støtteberettigede udgifter i national valuta Erstattungsfähige Ausgaben in nationaler Währung Επιλέξιµες δαπάνες σε εθνικό νόµισµα Eligible expenditure in national currency Dépenses admissibles en monnaie nationale Spese ammissibili in moneta nazionale In aanmerking komende uitgaven in nationale valuta Despesas elegíveis em moeda nacional Hyväksyttävät menot kansallisessa valuutassa Bidragsberättigande kostnader i nationell valuta Gastos subvencionables Støtteberettigede udgifter Erstattungsfähige Ausgaben Επιλέξιµες δαπάνες Eligible expenditure Dépenses admissibles Spese ammissibili In aanmerking komende uitgaven Despesas elegíveis Hyväksyttävät menot Bidragsberättigande kostnader (€) Contribución máxima de la Comunidad Fællesskabets maksimale finansielle bidrag Maximaler Gemeinschaftsbeitrag Μέγιστη κοινοτική συµµετοχή Maximum Community contribution Participation communautaire maximale Contributo massimo della Comunità Maximale bĳdrage van de Gemeenschap Contribuição máxima da Comunidade Yhteisön osuus enintään Gemenskapens maximala bidrag (€) DKR DRA SKR UKL 2 000 000 475 000 000 2 850 000 140 000 678 000 268 500 680 635 1 440 752 8 354 068 8 831 413 1 905 877 349 159 336 376 300 378 198 453 367 400 220 563 317 504 661 658 4 650 961 3 127 571 1 356 134 185 880 203 094 234 174 99 227 Total/I alt/Σύνολο/Totale/Totaal/Yhteensä 23 343 612 11 424 166


title: 2000/24/CE: Décision du Conseil, du 22 décembre 1999, accordant une garantie de la Communauté à la Banque européenne d'investissement en cas de pertes résultant de prêts en faveur de projets réalisés à l'extérieur de la Communauté (Europe centrale et orientale, pays méditerranéens, Amérique latine et Asie, République d'Afrique du Sud)

eurovoc_concepts:
EIB loan
European Investment Bank
credit guarantee
financial loss
investment abroad

text: L 9/24 FR Journal officiel des Communautés européennes 13. 1. 2000 DÉCISION DU CONSEIL du 22 décembre 1999 accordant une garantie de la Communauté à la Banque européenne d'investissement en cas de pertes résultant de prêts en faveur de projets réalisés à l'extérieur de la Communauté (Europe centrale et orientale, pays méditerranéens, Amérique latine et Asie, République d'Afrique du Sud) (2000/24/CE) LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, et notam- ment son article 308, vu la proposition de la Commission (1), vu l'avis du Parlement européen (2), considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) (5) (6) le Conseil européen de Madrid des 15 et 16 décembre 1995 a confirmé l'importance de la Banque européenne d'investissement, ci-après dénommée «la BEI», en tant qu'instrument de coopération entre la Communauté et l'Amérique latine, et il l'a appelée à intensifier ses acti- vités dans la région; ces projets devraient intéresser tant la Communauté que les pays concernés; le Conseil européen de Florence des 21 et 22 juin 1996 s'est félicité des résultats du sommet Asie-Europe, qui a marqué un tournant dans les relations entre les deux continents; le Conseil européen d'Amsterdam des 16 et 17 juin 1997 s'est félicité des conclusions de la deuxième confé- rence euroméditérranéenne qui s'est tenue à La Valette, sur l'île de Malte, les 15 et 16 avril 1997, et qui a réaffirmé les principes et objectifs arrêtés à Barcelone en 1995; le Conseil européen de Luxembourg des 12 et 13 décembre 1997 a donné le coup d'envoi au processus d'élargissement aux pays d'Europe centrale et orientale et à Chypre; le Conseil européen de Cardiff des 15 et 16 juin 1998 a salué les efforts actuels de la République d'Afrique du Sud pour moderniser son économie et l'intégrer au système des échanges mondiaux; la BEI arrive au terme des programmes actuels de prêts pour l'Europe centrale et orientale, la région méditerra- néenne, l'Asie et l'Amérique latine et la République d'Af- rique du Sud institués par la décision 97/256/CE (3), ainsi que du dispositif de prêt régi par le protocole sur la coopération financière conclu avec l'ancienne Répu- blique yougoslave de Macédoine (ci-après dénommée «l'ARYM»), qui a été institué par la décision 98/ 348/CE (4); (1) JO C 145 du 26. 5. 1999, p. 10. (2) Avis rendu le 19 novembre 1999 (non encore publié au Journal officiel). (3) JO L 102 du 19. 4. 1997, p. 33. Décision modifiée en dernier lieu par la décision 98/729/CE (JO L 346 du 22. 12. 1998, p. 54). (4) JO L 155 du 29. 5. 1998, p. 53. (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) le Conseil a invité la BEI à entreprendre des activités en Bosnie-et-Herzégovine; ces activités pourront se pour- suivre sous réserve que le rapport prévu par la décision 98/729/CE (5), y soit favorable; bien que la Bosnie-et-Herzégovinie et l'ARYM aient été incluses dans la région de l'Europe centrale et orientale depuis l'adoption de la décision 97/256/CE, le total des prêts consentis par la BEI aux pays candidats dans cette région devrait augmenter vu l'importance du mécanisme de préadhésion qu'elle prévoit de créer en vue d'octroyer des prêts en faveur de projets dans ces pays sans garantie du budget communautaire ou les États membres; dans ces conditions, la BEI devrait veiller à ce que ses prêts garantis dans le cadre du mandat pour l'Europe centrale et orientale servent en particulier à financer des projets dans les pays qui ont le moins de projets suscep- tibles d'être financés par le mécanisme de préadhésion ou des projets dans des pays qui ne sont pas condidats à l'adhésion; des accords de coopération entre la Communauté euro- péenne et le Népal, entre la Communauté européenne et la République démocratique populaire lao et entre la Communauté européenne et le Yémen sont entrés en vigueur, respectivement le 1er juin 1996, le 1er décembre 1997 et le 1er juillet 1998; l'accord de coopération entre la Communauté européenne et la Corée du Sud a été signé le 28 octobre 1996; le Népal, le Yémen, la Répu- blique démocratique populaire lao et la Corée du Sud devraient pouvoir bénéficier de financements de la BEI dans le cadre de son mandat pour l'Asie et l'Amérique latine; il est opportun d'apporter certaines améliorations aux programmes d'activité sous l'angle de leur durée et de leur couverture géographique; il est opportun d'adapter le taux de garantie globale et la proportion des prêts invitée à couvrir le risque pour laquelle la BEI est commercial à l'aide de garanties non souveraines; le Conseil invite la BEI à poursuivre ses opérations de soutien aux projets d'investissement réalisés dans ces pays, en lui offrant la garantie prévue dans la présente décision; en juin 1996, la Commission, en accord avec la BEI, a présenté au Conseil une proposition relative à un nouveau système de garantie pour les prêts de la BEI à des pays tiers; (5) JO L 346 du 22. 12. 1998, p. 54. 13. 1. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 9/25 (14) (15) (16) (17) (18) le Conseil du 2 décembre 1996 a adopté des conclusions sur un nouveau dispositif de garantie des prêts de la BEI à des pays tiers, dans lesquelles il approuve le principe d'une garantie globalisée, sans distinction de région ou de projet, et donne son accord à un système de partage des risques; conformément à ce système de partage des risques, la BEI doit obtenir auprès de tiers des garanties non souveraines suffisantes pour couvrir les risques commerciaux, la garantie budgétaire ne couvrant dans ce cas que les risques politiques de non-transfert de devises, d'expropriation, de conflits armés et de troubles civils; ce dispositif de garantie ne devrait pas affecter l'excel- lente cote de crédit de la BEI; le règlement (CE, Euratom), no 1149/1999 (1) a revu le montant objectif et le taux de provisionnement du fonds de garantie établi par le règlement (CE, Euratom) no 2728/94 (2); les perspectives financières pour la période 2000-2006 prévoient, conformément à l'accord interinstitutionnel du 6 mai 1999 conclu entre le Parlement européen, le Conseil et la Commission sur la discipline budgétaire et l'amélioration de la procédure budgétaire (3), un plafon- nement de la réserve pour garantie des prêts du budget communautaire à 200 millions d'euros par an; les financements accordés par la BEI dans les pays tiers éligibles doivent être gérés conformément aux critères et aux procédures habituels qui comprennent des mesures de contrôle appropriées ainsi qu'aux règles et procédures pertinentes relatives aux contrôles de la Cour des comptes et à la coopération avec l'Office de lutte anti- fraude (OLAF), de manière à soutenir la politique de la Communauté et à renforcer la coordination avec les autres instruments financiers communautaires; la BEI et la Commission se consultent régulièrement pour assurer la coordination des priorités et des activités dans ces pays et pour évaluer les progrès accomplis vers la réali- sation des objectifs pertinents de l'action communau- la fixation et le réexamen régulier des objectifs taire; opérationnels et l'évaluation de leur réalisation relèvent de la compétence du Conseil d'administration de la banque; en particulier, les financements accordés par la BEI dans les pays candidats doivent refléter les priorités définies dans la Communauté et ces pays; ainsi, la transparence du dispositif de prêt de la BEI prévu par la présente décision devrait être considérablement renforcée; les partenariats d'adhésion entre (19) à la date à laquelle la présente décision prend effet, la garantie communautaire couvrant le mécanisme spécial mis en place pour la Turquie à la suite du tremblement de terre en vertu de la décision 1999/786/CE du Conseil (4) prendra la forme d'une extension de la garantie globalisée prévue par la présente décision; (20) les modalités d'octroi de ladite garantie seront arrêtées par la BEI et la Commission; (1) JO L 139 du 2. 6. 1999, p. 1. (2) JO L 293 du 12. 11. 1994, p. 1. (3) JO C 172 du 18. 6. 1999, p. 1. (4) JO L 308 du 3. 12. 1999, p. 35. (21) le traité ne pour l'adoption de la présente décision, prévoit pas d'autres pouvoirs d'action que ceux visés à l'article 308, DÉCIDE: Article premier 1. La Communauté accorde une garantie globalisée à la BEI pour le cas où celle-ci ne recevrait pas les paiements correspon- dant aux crédits qu'elle a ouverts, selon ses critères habituels et pour soutenir les objectifs correspondants de l'action extérieure de la Communauté, en faveur de projets d'investissement réalisés dans les pays d'Europe centrale et orientale, dans les l'Amérique latine et l'Asie, ainsi qu'en pays méditerranéens, République d'Afrique du Sud. Cette garantie est limitée à 65 % du montant total des crédits ouverts majoré de toutes les sommes connexes. Le plafond global des crédits ouverts s'élève à 18 410 millions d'euros, ventilés comme suit: — Europe centrale et orientale: 8 680 millions d'euros, — Pays méditerranéens: 6 425 millions d'euros, — Amérique latine/Asie: 2 480 millions d'euros, — République d'Afrique du Sud: 825 millions d'euros. et couvre une période de sept ans commençant le 1er février 2000 pour l'Europe centrale et orientale, les pays méditerra- néens et les pays d'Asie et d'Amérique latine, et le 1er juillet 2000 pour la République d'Afrique du Sud, et se terminant le 31 janvier 2007 pour toutes les régions. La Commission rend compte de l'application de la présente décision au plus tard le 31 janvier 2004, ou six mois avant que tout nouveau traité d'adhésion n'entre en vigueur, et présente éventuellement des propositions de modification de la présente décision. Le Conseil examinera toute proposition, et statuera à son sujet, avec effet à compter du 1er août 2004 ou à la date d'entrée en vigueur de tout nouveau traité d'adhésion. Si, à l'expiration de la période de garantie, le 31 janvier 2007, les prêts octroyés par la BEI n'ont pas atteint les montants totaux visés au deuxième alinéa, cette période est automatique- ment prorogée de six mois. 2. Les pays couverts par le paragraphe 1 sont les suivants: — Europe centrale et orientale: l'Albanie, l'ancienne République la yougoslave de Macédoine, la l'Estonie, Bulgarie, Pologne, la République slovaque, la République tchèque, la Roumanie et la Slovénie, la Bosnie-et-Herzégovine, la Lituanie, la Hongrie, la Lettonie, — Pays méditerranéens: la l'Algérie, Chypre, Jordanie, le Liban, Malte, le Maroc, la Syrie, la Tunisie, la Turquie, Gaza et la Cisjordanie, l'Égypte, Israël, L 9/26 FR Journal officiel des Communautés européennes 13. 1. 2000 — Amérique latine: l'Argentine, la Bolivie, le Brésil, le Chili, la Colombie, le Honduras, le Mexique, le Nicaragua, Panama, le Paraguay, le Pérou, El Salvador, le Costa Rica, le Guatemala, l'Équateur, — Asie: le Bangladesh, Brunei, la Corée du Sud, l'Inde, l'Indonésie, le Laos, Macao, la Malaisie, la Mongolie, le Népal, le Pakistan, les Philippines, Singapour, Sri Lanka, la Thaïlande, le Vietnam et le Yémen, l'Uruguay et le Venezuela, la Chine, — la République d'Afrique du Sud. La BEI est invitée à considérer que le taux de 30 % de ses 3. prêts au titre de la présente décision est un objectif à atteindre pour la couverture du risque commercial à l'aide de garanties non souveraines, si possible sur la base de chaque mandat régional individuel. Ce pourcentage doit être relevé, chaque fois que possible, dans la mesure où le marché le permet. Article 2 Chaque année, la Commission informe le Parlement européen et le Conseil des opérations de prêt et des progrès réalisés en ce qui concerne le partage des risques prévu par l'article 1er, paragraphe 3, et elle présente en même temps une évaluation du fonctionnement du système et de la coordination entre les institutions financières opérant dans la zone considérée. Les informations soumises par la Commission au Parlement euro- péen et au Conseil comprennent une évaluation de la contribu- tion du dispositif de prêt institué par la présente décision à la réalisation des objectifs correspondants de l'action extérieure de la Communauté, compte tenu des objectifs opérationnels et des évaluations appropriées de leur réalisation qui seront établies par la BEI pour les prêts accordés en vertu de la présente décision. La BEI transmet aux fins visées au premier alinéa à la Commis- sion les informations appropriées. Article 3 La BEI et la Commission définissent les modalités d'octroi de la garantie. Article 4 La présente décision prend effet à la date de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Fait à Bruxelles, le 22 décembre 1999. Par le Conseil Le président K. HEMILÄ


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2658/99 af Ian Hudghton (Verts/ALE) til Rådet. Møder i Rådet (fiskeriministre).

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
fisheries policy
operation of the Institutions

text: C 219 E/184 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/236) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2658/99 af Ian Hudghton (Verts/ALE) til R(cid:229)det (22. december 1999) Om: Młder i R(cid:229)det (fiskeriministre) Kan R(cid:229)det forel(cid:230)gge statistikker over de nationale ministres repr(cid:230)sentation og deltagelse i młder i R(cid:229)det (fiskeriministre), navnlig for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r den subnationale repr(cid:230)sentation? Hvor ofte repr(cid:230)senteres medlemsstaterne i R(cid:229)det af subnationale ministre med ret til at tale og deltage i afstemninger? Svar (14. februar 2000) R(cid:229)det meddeler det (cid:230)rede parlamentsmedlem, at det ikke fłrer statistik over medlemstaternes repr(cid:230)senta- tion og deltagelse i samlinger i R(cid:229)det (fiskeri). Det er den enkelte medlemsstat selv, der afgłr hvorledes og af hvem, den skal repr(cid:230)senteres i samlinger i R(cid:229)det (fiskeri), hvis ansvaret skal varetages af en subnational minister. (2000/C 219 E/237) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2719/99 af Ieke van den Burg (PSE), Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE), Heidi Hautala (Verts/ALE), Jo Leinen (PSE), Colette Flesch (ELDR), HØlŁne Flautre (Verts/ALE), Mario Mantovani (PPE-DE), Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE), Michel Hansenne (PPE-DE), JosØ Gil-Robles Gil-Delgado (PPE-DE), Sylviane Ainardi (GUE/NGL), Ursula Stenzel (PPE-DE), Graham Watson (ELDR), Giorgos Dimitrakopoulos (PPE-DE), GØrard Deprez (PPE-DE), Martine Roure (PSE), Ilda Figueiredo (GUE/NGL), Marie-HØlŁne Gillig (PSE) og Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen Om: Fattigdom og social udstłdelse (18. januar 2000) I henhold til Amsterdamtraktatens artikel 137 skal der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes et program til bek(cid:230)mpelse af fattigdom og social udstłdelse. Hvorn(cid:229)r agter Kommissionen at vedtage et s(cid:229)dant program? Hvorledes agter Kommissionen at udarbejde et s(cid:229)dant program i samarbejde med de berłrte ikke-statslige organisationer? Hvorledes vil Kommissionen sikre ligebehandling med hensyn til h(cid:229)ndh(cid:230)velsen af ethvert menneskes grundl(cid:230)ggende menneskerettigheder? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (10. februar 2000) Kommissionen har til hensigt at forel(cid:230)gge et EF-handlingsprogram til stłtte for medlemsstaternes bestr(cid:230)belser p(cid:229) at fremme social integration p(cid:229) grundlag af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 137 (tidligere artikel 118) i fłrste halv(cid:229)r 2000. Det s(cid:230)rlige młde, som det portugisiske formandskab afholder i Lissabon i marts 2000 om łkonomiske reformer, besk(cid:230)ftigelse og social samhłrighed, vil v(cid:230)re en lejlighed til p(cid:229) hłjeste politiske niveau at genbekr(cid:230)fte, at F(cid:230)llesskabet er p(cid:229) vej ind i det nye (cid:229)rhundrede med nye forh(cid:229)bninger om at skabe et solidarisk samfund. Kommissionen bidrager til dette młde og vil bagefter frems(cid:230)tte forslag om et handlingsprogram. Kommissionen har allerede i lłbet af 1999 indledt brede hłringer af medlemsstaterne (gennem den hłjtst(cid:229)ende gruppe vedrłrende social udstłdelse) og organisationer fra det civile samfund. I maj arrange- rede Kommissionen en rundbordskonference med titlen »Mod et Europa for alle (cid:129) hvordan kan F(cid:230)lles- skabet stłtte medlemsstaterne i at fremme social integration?« P(cid:229) denne to dage lange konference kunne


title: 2000/69/CE: Décision de la Commission, du 22 décembre 1999, modifiant les décisions 1999/466/CE et 1999/467/CE établissant respectivement le statut de troupeau officiellement indemne de brucellose et le statut de troupeau officiellement indemne de tuberculose dans certains États membres ou régions d'États membres [notifiée sous le numéro C(1999) 5007] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
animal disease
cattle
health certificate
health control
livestock
swine

text: L 23/76 FR Journal officiel des Communautés européennes 28. 1. 2000 DÉCISION DE LA COMMISSION du 22 décembre 1999 modifiant les décisions 1999/466/CE et 1999/467/CE établissant respectivement le statut de trou- peau officiellement indemne de brucellose et le statut de troupeau officiellement indemne de tuberculose dans certains États membres ou régions d'États membres [notifiée sous le numéro C(1999) 5007] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE) (2000/69/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu la directive 64/432/CEE du Conseil du 26 juin 1964 relative à des problèmes de police sanitaire en matière d'échanges intracommunautaires et porcine (1), modifiée en dernier lieu par la directive 98/99/CE du Conseil (2), et notamment son annexe A, titre I, point 4, et son annexe A, titre II, point 7, d'animaux espèces bovine des considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) la décision 1999/466/CE de la Commission du 15 juillet 1999 établissant le statut de troupeau officiellement indemne de brucellose dans certains États membres ou régions d'États membres et abrogeant la décision 97/ 175/CE (3) octroie ce statut à certains États membres et régions d'États membres jusqu'au 31 décembre 1999; la décision 1999/467/CE de la Commission du 15 juillet 1999 établissant le statut de troupeau officiellement indemne de tuberculose dans certains États membres ou régions d'États membres et abrogeant la décision 97/ 76/CE (4) octroie ce statut à certains États membres et régions d'États membres jusqu'au 31 décembre 1999; en vertu de l'annexe A, point I 4 b), et de l'annexe A, point II 7 b), de la directive 64/432/CEE, l'établissement d'un système d'identification permettant l'identification des troupeaux d'origine et de transit de chaque bovin (CE) no 820/97 du conformément Conseil (5) est une condition préalable à l'octroi du statut de troupeau officiellement indemne de tuberculose et de brucellose respectivement; au règlement les limitations temporaires prévues par les décisions mentionnées ci-dessus concernant le statut de troupeau officiellement indemne de tuberculose et de brucellose ont été introduites en raison de l'incohérence des dates constatée dans différentes dispositions législatives et du fait notamment que certains éléments du système d'iden- tification devaient être pleinement opérationnels au 31 décembre 1999 en application du règlement visé ci- dessus; (5) la mise en place d'une base de données informatisée pour l'enregistrement des bovins constituant un élément essentiel du système prévu par le l'identification et règlement (CE) no 820/97 du Conseil, la Commission a reconnu le caractère pleinement opérationnel des bases de données établies en Autriche par la décision 1999/ 571/CE (6), au Danemark par la décision 1999/376/ CE (7), en Finlande par la décision 1999/317/CE (8), au Luxembourg par aux Pays-Bas par la décision 1999/546/CE (10) et en Suède par la décision 1999/693/CE (11); la décision 1999/375/CE (9), en ce qui concerne l'Allemagne, la Commission a reçu des informations suffisantes pour considérer la base de données comme pleinement opérationnelle, mais cette évaluation pourrait être revue à la lumière des résultats d'une prochaine mission d'inspection sur place; quant à l'Italie et au Royaume-Uni, la mise en place définitive de la base de données susmentionnée nécessite une période supplémentaire de six mois. Par conséquent, le statut de troupeau officiellement indemne de tubercu- lose bovine dans les régions de Bolzano et de Trente et le statut de troupeau officiellement indemne de brucel- lose bovine dans la région de Bolzano et en Grande- Bretagne devraient être octroyés jusqu'au 30 juin 2000, pour autant que la situation fasse l'objet d'un réexamen avant cette date; il est donc nécessaire d'adapter les décisions 1999/ 466/CE et 1999/467/CE à la situation juridique en vigueur à compter du 1er janvier 2000; les mesures prévues par conformes à l'avis du comité vétérinaire permanent, la présente décision sont (6) (7) (8) (9) A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: Article premier La décision 1999/466/CE de la Commission est modifiée 1. comme suit: a) dans l'intitulé de l'annexe I, le texte «jusqu'au 31 décembre 1999» est supprimé; b) dans l'intitulé de l'annexe II, le texte «jusqu'au 31 décembre 1999» est remplacé par «jusqu'au 30 juin 2000». (1) JO 121 du 29. 7. 1964, p. 1977/64. (2) JO L 358 du 31. 12. 1998, p. 107. (3) JO L 181 du 16. 7. 1999, p. 34. (4) JO L 181 du 16. 7. 1999, p. 36. (5) JO L 173 du 7. 5. 1997, p. 1. (6) JO L 217 du 17. 8. 1999, p. 62. (7) JO L 144 du 9. 6. 1999, p. 35. (8) JO L 122 du 12. 5. 1999, p. 40. (9) JO L 144 du 9. 6. 1999, p. 34. (10) JO L 209 du 7. 8. 1999, p. 32. (11) JO L 273 du 23. 10. 1999, p. 14. 28. 1. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 23/77 2. La décision 1999/467/CE de la Commission est modifiée comme suit: a) dans l'intitulé de l'annexe I, le texte «jusqu'au 31 décembre 1999» est supprimé; b) dans l'intitulé de l'annexe II, le texte «jusqu'au 31 décembre 1999» est remplacé par «jusqu'au 30 juin 2000». Les États membres sont destinataires de la présente décision. Article 2 Fait à Bruxelles, le 22 décembre 1999. Par la Commission David BYRNE Membre de la Commission


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2517/99 van Adriana Poli Bortone (UEN) aan de Commissie. De onderneming Sviluppo Italia en strijdigheid met het EG-recht.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
Italy
Mezzogiorno
Structural Funds
application of EU law
control of State aid
regional development
restriction on competition

text: C 280 E/60 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 10. 2000 van de Commissie is voor Finland ongunstig; wij zouden voor het vezelvlas te lijden hebben onder de slechte referentieoogsten, aangezien de steun ten dele op grond daarvan zou worden berekend. Voor de verwerking van korte en lange vezels worden verschillende steunmaatregelen gepland, maar de definitie van de verschillen tussen de soorten vezels is onduidelijk en de gebruiksdoeleinden komen grotendeels overeen. Hoe houdt de Commissie er rekening mee dat met de huidige definitie geen volledig onderscheid kan worden gemaakt tussen vlas met korte en lange vezels? Wat is de Commissie van plan te ondernemen opdat ook in Finland de omstandigheden gunstig zijn voor de teelt en verwerking van vezelvlas? Hoe is de Commissie van plan de ontwikkeling van de teelt en de verwerking te beschermen, alsmede de mogelijk- heden die een dergelijke ontwikkeling biedt als onderdeel van de Finse landbouw? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (20 januari 2000) In de sector vezelvlas en hennep zijn de ingezaaide oppervlakten de laatste jaren fors toegenomen, zonder dat de productie van of de reºle vraag naar die producten gelijke tred houdt. De steunregeling werd ontwricht door de goedkope teelt van vlas en hennep met een zeer lage opbrengst, bijna uitsluitend gericht op het binnenhalen van steun. De voorbije jaren zijn een aantal maatregelen genomen om de controles te verscherpen en om speculatieve teelt te voorkomen. Uit de toename van het areaal blijkt echter dat die maatregelen niet de gewenste resultaten hebben opgeleverd. Zij hebben er vooral toe geleid dat de betrokken wetgeving zeer ingewikkeld is geworden. Doel van het hervormingsvoorstel (1) van de Commissie is de sector gezond te maken, rekening houdend met de technische ontwikkelingen die in deze sector sinds enkele jaren aan de gang zijn, met name wat de toepassingen van de producten betreft. De voorgestelde regeling is erop gericht de traditionele productie van lange vezels voor de textielsector in stand te houden, maar ook de nieuwe toepassingen die economisch levensvatbaar zijn, de mogelijkheid te bieden stabiele afzetmarkten te vinden. De Finse vlasproducenten zullen dus de teelt kunnen uitbreiden voor zover hun productie op de markt is afgestemd. Tegelijkertijd wordt het moeilijker gemaakt om gewassen uitsluitend te telen met het oog op de hoge steun. Het voorstel beoogt dus nieuwe producten op basis van vlas en hennep op de markt af te stemmen, ook omdat de vereenvoudiging van de regelgeving en de begrotingsdiscipline waarmee in vele andere sectoren reeds een begin is gemaakt in het kader van het Gemeenschappelijk Landbouwbeleid (GLB), moet worden voortgezet. Derhalve moeten budgettaire stabilisatoren worden ingevoerd om frauduleuze verhoging van de voor steun in aanmerking komende hoeveelheden te voorkomen en om ontsporing van de uitgaven uit te sluiten. Gelet op de noodzakelijke begrotingsdiscipline moeten de stabilisatoren worden vastgesteld op basis van cijfers die zoveel mogelijk met de reºle productie overeenkomen, in plaats van op basis van moeilijk te bepalen groeiprognoses. Verder wordt voorgesteld de criteria aan de hand waarvan het onderscheid tussen lange en korte vlasvezels kan worden gemaakt, waarvoor de respectieve markten zeer verschillend zijn, op te nemen in de door de Commissie op een later tijdstip vast te stellen toepassingsbepalingen. Een verordening met toepassings- bepalingen, die gemakkelijker kan worden aangepast aan eventuele technische ontwikkelingen in de sector, leent zich namelijk beter voor de omzetting van technische definities in wetgeving. (1) COM(1999) 576 def. (2000/C 280 E/061) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2517/99 van Adriana Poli Bortone (UEN) aan de Commissie (22 december 1999) Betreft: De onderneming (cid:132)Sviluppo Italia(cid:148) en strijdigheid met het EG-recht Bij wetsbesluit van de Italiaanse regering (1/99) houdende maatregelen voor gebieden met recessie in Zuid- Italiº, is de onderneming (cid:132)Sviluppo Italia(cid:148) opgericht. Het oprichtingskapitaal van dit bedrijf is samengesteld 3. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 280 E/61 uit het roulerend fonds van wet 208/98 en ook uit communautaire fondsen. De relatie tussen het bedrijf en de openbare instellingen wordt geregeld in speciale conventies en vallen derhalve niet onder openbare procedures. Acht de Commissie deze gang van zaken strijdig met het communautaire recht op het vlak van de mededinging, de communautaire fondsen en de overheidssteun, met name in het licht van de volgende overwegingen: 1. De overheidsgelden die afkomstig zijn van de Gemeenschap en zijn bedoeld voor de financiering van programma(cid:146)s ter bevordering van het ondernemerschap in gebieden met economische recessie, worden gebruikt als oprichtingskapitaal (risicodragend) en als liquiditeiten (financiering) van een enkel, naar de vorm privaatrechtelijk rechtssubject (naamloze vennootschap). Dit rechtssubject staat onder overheidscon- trole, en de mogelijkheid is dus gegeven middelen anders aan te wenden dan volgens de bepalingen van de fondsen mogelijk is. Voor het bedrijfsleven ter plaatse is het vervolgens uitgesloten enige invloed uit te oefenen, terwijl de middelen oorspronkelijk voor dit bedrijfsleven waren bestemd. 2. Gezien het algemene karakter van de activiteiten die de SI zou moeten ontplooien en de onmogelijk- heid om boekhoudkundig onderscheid te maken tussen activiteiten in dienst van het algemeen belang en activiteiten als onderneming, bezet de (cid:132)Sviluppo Italia(cid:148) een dominante positie op de markt van (cid:132)dienst- verlening ter ondersteuning van de ontwikkeling(cid:148) en de (cid:132)financiºle dienstverlening(cid:148), en kan zich onttrekken aan de procedures voor openbare aanbestedingen. Het bedrijf wordt zo de enige geprivilegieerde aan- spreekpartner en dit benadeelt de nieuwe of reeds bestaande ondernemers op de markt. De SI is een privaatrechtelijke rechtspersoon en kan zich dus als zodanig onttrekken aan de 3. voorzorgen en garanties die verplicht zijn voor de organisatie en afwikkeling van de activiteiten van een publiekrechtelijk lichaam (parlementaire controle, controle op het financieel handelen, openbare procedu- res voor aanbestedingen, vergelijkende onderzoeken voor de aanwerving van personeel). Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (14 februari 2000) De lidstaten zijn bevoegd voor het beheer van de financiºle middelen afkomstig uit de structuurfondsen. De keuze om alle staatsholdings te fuseren tot ØØn enkel bedrijf, in de vorm van een naamloze vennoot- schap, is derhalve niet relevant in het kader van de communautaire voorschriften inzake steunmaatregelen van de staten. Artikel 295 (voorheen artikel 222) van het EG-Verdrag laat de regeling van het eigendoms- recht in de lidstaten onverlet. Derhalve is de oprichting door een lidstaat van een holding in de vorm van een naamloze vennootschap die actief is op de markt, op zichzelf geen inbreuk op de communautaire mededingingsvoorschriften. De commerciºle activiteiten van Sviluppo Italia zullen hoe dan ook in overeenstemming moeten zijn met de communautaire voorschriften inzake concurrentie en inzake structuurfondsen. De Commissie is niet op de hoogte van het bestaan van elementen van staatssteun ten gunste van Sviluppo Italia. Mocht zij in het bezit komen van dergelijke informatie, dan zal zij te dien aanzien een onderzoek instellen en een besluit nemen. (2000/C 280 E/062) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2520/99 van Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) aan de Commissie (22 december 1999) Betreft: Nieuw Fins verzoek betreffende steun voor eierproductie De Commissie heeft op een vraag van mij (E-1710/99) (1) uiteengezet dat de Finse steun aan de productie van eieren overeenkomstig artikel 138 vanaf 2000 moet worden stopgezet. Vervolgens heb ik evenwel vernomen dat de Finse regering een nieuw verzoek betreffende productiesteun heeft ingediend, en wel gebaseerd op een ander artikel. Kan de Commissie garanderen dat de steun die aan het einde van dit jaar wordt stopgezet niet door een andere vorm van overheidssteun zal worden vervangen? (1) PB C 203 E van 18. 7. 2000