title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 69/2000/EY, tehty 13 päivänä joulukuuta 1999, Nuorten Eurooppa -ohjelman kolmannesta vaiheesta tehdyn peruspäätöksen muuttamisesta Turkin sisällyttämiseksi ohjelmaan kuuluviin maihin

eurovoc_concepts:
Türkiye
action programme
aid recipient
international cooperation
young person
youth exchange scheme

text: 14. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 10/3 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 69/2000/EY, tehty 13 päivänä joulukuuta 1999, Nuorten Eurooppa -ohjelman kolmannesta vaiheesta tehdyn peruspäätöksen muuttamisesta Turkin sisällyttämiseksi ohjelmaan kuuluviin maihin EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen (1), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3), 1 artikla Korvataan päätöksen N:o 818/95/EY 7 artiklan 4 kohdan toinen virke seuraavasti: ”Tähän ohjelmaan voivat osallistua Kypros, Malta ja Turkki näiden maiden kanssa EFTA-maihin sovellettavia sääntöjä lähtökohtana pitäen sovittavia menettelyjä noudattaen vahvistettujen lisämäärärahojen perusteella, sekä noudat- taen voimassa olevan varainhoitoasetuksen 3 artiklan määräyksiä. ” noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (4), 2 artikla sekä katsovat seuraavaa: 1) 2) 3) 4) 5) Nuorten Eurooppa -ohjelman kolmannen vaiheen toteuttamisesta on 14 päivänä maaliskuuta 1995 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 818/95/ EY (5). Turkki ei osallistu tähän ohjelmaan. Turkki on assosioitunut maa, jonka yhteyksiä yhteisöön on vahvistettu voimakkaasti tulliliiton lopullisen vaiheen voimaantulolla. perustettuja Tulliliitolla kaupallisia yhteyksiä olisi vahvistettava tiiviimmällä yhteistyöllä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuori- soon liittyvien toimien aloilla. taloudellisia ja Tämän päätöksen kohteena olevan ja Turkin osallistu- misen mahdollistavan, mainitun ohjelman perustamista koskevan peruspäätöksen muuttamisen ja kyseisen maan osallistumiseen liittyviä yksityiskohtaisia sääntöjä (erityi- sesti rahoitukseen liittyvät säännöt) koskevien neuvotte- lujen päättymisen sekä näiden neuvottelujen päättymisen ja Turkin tosiasiallisen osallistumisen välisen ajan voidaan odottaa muodostuvan pitkäksi. Sen ohella että tällainen periaatteellinen avautuminen on konkreettinen osoitus Euroopan unionin lukuisia kertoja esiin tuomasta halusta kehittää alakohtaista yhteistyötä Turkin kanssa, se myös mahdollistaa valmistelu- ja tiedo- tustoimiin yhtymisen, jotta maa voisi osallistua täysipai- noisesti asianomaiseen ohjelmaan tai kehitteillä olevaan uuteen puiteohjelmaan, Tämän päätöksen tarkoituksena on mahdollistaa mahdolli- simman pian Turkin osallistuminen Nuorten Eurooppa -ohjel- maan sen nykyisessä muodossa kokonaan tai osittain sikäli, kun neuvottelut sen sallivat, sekä kaikkien valmistelu- tai tiedo- tustoimien aloittaminen tähän ohjelmaan tai tulevaan puiteoh- jelmaan (2000—2004) osallistumista silmällä pitäen. 3 artikla Turkin mainittuun ohjelmaan osallistumisen tavoitteena on mahdollistaa tosiasiallinen vaihtotoiminta kyseisten kahden osapuolen nuorten ja nuorison ohjaamisesta vastaavan henkilö- kunnan välillä pitäen arvossa osapuolten kielellistä, sivistyksel- listä ja kulttuurillista monimuotoisuutta perustamissopimuksen 149 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä kunnioittaen vähemmis- töjen oikeuksia. 4 artikla Euroopan parlamentille tiedotetaan tämän päätöksen täytän- töönpanemiseksi toteutetuista eri toimenpiteistä. 5 artikla Tämä päätös Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 1999. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies N. FONTAINE Puheenjohtaja S. HASSI (1) EYVL C 186, 26. 6. 1996, s. 9. (2) EYVL C 158, 26. 5. 1997, s. 74. (3) EYVL C 293, 13. 10. 1999, s. 23. (4) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 25. helmikuuta 1999 (EYVL C 153, 1. 6. 1999, s. 21), neuvoston yhteinen kanta, vah- vistettu 12. heinäkuuta 1999 (EYVL C 249, 1. 9. 1999, s. 4) ja Euroopan parlamentin päätös, lokakuuta 1999 (ei vielä julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä). tehty 28. (5) EYVL L 87, 20. 4. 1995, s. 1


title: QUESTION ÉCRITE E-2344/99 posée par Salvador Jové Peres (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) à la Commission. Importations de tomates en provenance du Maroc.

eurovoc_concepts:
EU market
Morocco
agricultural market
association agreement (EU)
economic consequence
fruit vegetable
import (EU)
international trade
market stabilisation
tariff quota
trade agreement (EU)
voluntary restraint agreement

formats: html pdf print

text: C 225 E/110 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 Le CSAH a de nouveau traitØ de la toxicologie des aflatoxines lors de sa 108e session plØniŁre en septembre 1997 (3) (cid:224) la lumiŁre d(cid:146)une Øvaluation (4) du comitØ mixte FAO-OMS d(cid:146)experts des additifs alimentaires (CMEAA). Le CSAH a reconnu l(cid:146)intense effort accompli par le CMEAA pour rØaliser une Øvaluation quantitative des risques par combinaison des pouvoirs carcinogŁnes et des donnØes relatives (cid:224) l(cid:146)exposition humaine. Cependant, le comitØ a Øgalement relevØ plusieurs limitations et hypothŁses, inhØrentes (cid:224) cette approche, qui ont ØtØ clairement exposØes dans le rapport. Le comitØ scientifique de l(cid:146)alimentation humaine a notØ que la toxicologie des aflatoxines n(cid:146)est pas mise en question par le CMEAA lorsqu(cid:146)il affirme que «les aflatoxines comptent parmi les plus mutagŁnes et cancØrigŁnes connues» et Øgalement que plusieurs dØclarations du CMEAA ne sont pas incompatibles avec l(cid:146)avis exprimØ par le CSAH en 1994 sur les aflatoxines et a conclu que cet avis reste valable. Sur la base de cette Øvaluation, l(cid:146)Øtablissement de teneurs maximales, en sus de mesures de prØvention visant (cid:224) Øviter la contamination, contribue (cid:224) la protection des consommateurs. Ces limites doivent Œtre fixØes (cid:224) un niveau aussi bas que possible. les substances potentiellement La Commission est tout (cid:224) fait consciente de l(cid:146)importance de la production de noix du BrØsil pour les conditions sociales des producteurs locaux et pour la sauvegarde de la forŒt amazonienne. Aussi la Commission examine-t-elle actuellement, dans le cadre de programmes de coopØration technique avec les pays concernØs, quelle assistance technique et financiŁre peut Œtre fournie afin de maintenir la production de noix du BrØsil comme moyen de prØserver la biodiversitØ de la forŒt tropicale amazonienne, d(cid:146)accro(cid:238)tre la qualitØ des noix du BrØsil en ce qui concerne leur teneur en aflatoxine et d(cid:146)amØliorer les conditions sociales des petits producteurs locaux. Cependant, ces objectifs sont secondaires par rapport (cid:224) la protection des consommateurs europØens contre les dangers pour la santØ publique de la contamination par l(cid:146)aflatoxine. JO L 201 du 17. 7. 1998, p. 43 et p. 93. (1) (2) Rapports du ComitØ scientifique de l(cid:146)alimentation humaine, 35e sØrie. (3) Compte rendu de la 108e rØunion du comitØ scientifique de l(cid:146)alimentation humaine, qui s(cid:146)est tenue du 18 au 19 septembre 1997 (cid:224) Bruxelles. 49e rØunion, Rome, 17-26 juin 1997, synthŁse et conclusions, section jointe. (4) (2000/C 225 E/113) QUESTION (cid:201)CRITE E-2344/99 posØe par Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Importations de tomates en provenance du Maroc Bien qu(cid:146)il existe un quota de 150. 676 tonnes pour les importations de tomates en provenance du Maroc, entre le mois d(cid:146)octobre 1998 et le mois de mars 1999, le Maroc en a exportØ 181. 542 tonnes vers l(cid:146)UE, en violation de l(cid:146)article 2, point 4, du protocole relatif au rØgime applicable (cid:224) l(cid:146)importation dans la CommunautØ de produits agricoles originaires du Maroc, qui stipule: «Le Maroc s(cid:146)engage (cid:224) ce que les exportations totales vers la CommunautØ au cours des pØriodes considØrØes et aux conditions prØvues au prØsent protocole ne dØpassent pas les quantitØs convenues aux articles 3 et 4». Quelles mesures la Commission a-t-elle l(cid:146)intention de prendre (cid:224) l(cid:146)avenir pour assurer le respect du protocole? Comment envisage-t-elle de compenser le manque (cid:224) gagner des producteurs communautaires en raison du non-respect du protocole? (2000/C 225 E/114) QUESTION (cid:201)CRITE E-2345/99 posØe par Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Importations de tomates en provenance du Maroc La Maroc a violØ l(cid:146)article 3 du protocole relatif au rØgime applicable (cid:224) l(cid:146)importation dans la CommunautØ de produits agricoles originaires du Maroc, qui prØvoit la rØpartition mensuelle du quota et une marge de 20 % de dØpassement autorisØe. Aussi, en novembre et en janvier de la derniŁre campagne, le Maroc a-t-il provoquØ l(cid:146)effondrement des marchØs et entra(cid:238)nØ des pertes substantielles pour le secteur


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2321/99 af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen. Europæisk civil- og solidaritetstjeneste.

eurovoc_concepts:
EU action
European Union
alternative service
equal treatment
national service
voluntary military service

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/99 I łvrigt udfłrte Kommissionen i 1997 en evaluering af videnskabelige undersłgelser og udtalelser afgivet af interesserede parter, navnlig med hensyn til musearbejde. Ifłlge resultaterne af denne evaluering er direktiv 90/270/EF fuldt ud d(cid:230)kkende, is(cid:230)r bilagets punkt 1d), der foreskriver, at arbejdsfladen skal v(cid:230)re tilstr(cid:230)kkeligt stor og bl. a. muliggłre, at tilbehłr (f. eks. musen) kan placeres fleksibelt, og at arbejdstagerne kan indtage en komfortabel stilling. N(cid:229)r det drejer sig om hłjderegulering af arbejdsbordene, indeholder direktiv 90/270/EF ingen minimums- forskrifter, men det fastl(cid:230)gges, at arbejdsstolen skal kunne hłjdereguleres, og at stoleryggen skal kunne indstilles i hłjden og skr(cid:229)tstilles. For at kunne vurdere behovet for en eventuel f(cid:230)llesskabsaktion vedrłrende risikofaktorerne for HANS- skader har man endvidere sendt oplysninger, der er indsamlet af Det Europ(cid:230)iske Arbejdsmiljłagentur, til udtalelse i Det R(cid:229)dgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse p(cid:229) Arbejdspladsen. S(cid:229) snart udvalget har afgivet en udtalelse, vil Kommissionen tage de nłdvendige initiativer. (1) EFT L 156 af 21. 6. 1990. (2000/C 225 E/099) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2321/99 af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Europ(cid:230)isk civil- og solidaritetstjeneste I betragtning af at v(cid:230)rnepligten afskaffes, eller der i det mindste fłres en debat om reformen af den obligatoriske milit(cid:230)rtjeneste i mange medlemsstater, og at der allerede findes en beslutning af 22. 9. 1995 fra Europa-Parlamentet om oprettelse af en europ(cid:230)isk civiltjeneste, i hvilken Parlamentet opfordrer Kommissionen til at frems(cid:230)tte et forslag om oprettelse af en europ(cid:230)isk civiltjeneste, opfordres Kommis- sionen til at meddele, om den overvejer muligheden af at tage initiativer og tr(cid:230)ffe foranstaltninger for at oprette en civil- og solidaritetstjeneste af tre til fire m(cid:229)neders varighed, som skal g(cid:230)lde for alle (cid:129) s(cid:229)vel kvinder som m(cid:230)nd? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (28. januar 2000) Et program vedrłrende europ(cid:230)isk civil- og solidaritstjeneste er blevet oprettet ved Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets afgłrelse nr. 1686/98/EF af 20. juli 1998 om fastl(cid:230)ggelse af EF-handlingsprogrammet »Europ(cid:230)isk volontłrtjeneste for unge« (1). Programmet har fłlgende form(cid:229)l (artikel 1): »((cid:133))Det har til form(cid:229)l under overholdelse af princippet om lige muligheder for m(cid:230)nd og kvinder at stimulere de unges mobilitet og solidaritet som aktive borgere, at fremme uddannelsesm(cid:230)ssige erfaringer inden for flere aktivitetsomr(cid:229)der uden for det formelle uddannelsessystem og at give de unge mulighed for at opn(cid:229) s(cid:229)danne erfaringer, der kan danne grundlag for deres fremtidige udvikling, fremme deres aktive bidrag til idealer som demokrati, tolerance og solidaritet i forbindelse med Europas opbygning og til samarbejdet mellem Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab og tredjelande gennem deltagelse i almennyttige tv(cid:230)rnationale aktiviteter. « Det skal dog understreges, at den europ(cid:230)iske volontłrtjeneste ikke er en erstatning for milit(cid:230)rtjeneste eller alternativ tjeneste, som i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet er medlemsstaternes ansvarsom- r(cid:229)de. Med hensyn til dette punkt st(cid:229)r der i afgłrelsens betragtning 21: ». den europ(cid:230)iske volontłrtjeneste er ikke en erstatning for milit(cid:230)rtjeneste, for alternativ tjeneste for bl. a. milit(cid:230)rn(cid:230)gtere eller for den obligatoriske civiltjeneste, der findes i flere medlemsstater. « Den europ(cid:230)iske volontłrtjenestes aktiviteter forts(cid:230)tter fra (cid:229)r 2000 inden for rammerne af EF-handlings- programmet for unge (2), som for łjeblikket er til forhandling. C 225 E/100 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 Kommissionen har for nylig iv(cid:230)rksat udarbejdelsen af en komparativ analyse og en beskrivelse af alle ordninger for civiltjeneste (cid:129) herunder af dem, som er et alternativ til milit(cid:230)rtjeneste (cid:129) i medlemsstaterne. Resultaterne (cid:129) som skulle v(cid:230)re til r(cid:229)dighed i anden halvdel af i (cid:229)r (cid:129) skulle omfatte oplysninger om mulighederne for at etablere en synergi mellem nationale ordninger for civiltjeneste og den europ(cid:230)iske volontłrtjeneste (1) (2) EFT L 214 af 31. 7. 1998. EFT C 210 af 22. 7. 1999. (2000/C 225 E/100) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2322/99 af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Aftale mellem EF og Den Argentinske Republik om videnskabeligt og teknologisk samarbejde Kommissionen foresl(cid:229)r, at der indg(cid:229)s en aftale med Den Argentinske Republik om videnskabeligt og teknologisk samarbejde. Som led i denne aftale skal samarbejdet og meningsudvekslingen inden for forskning og udvikling styrkes. Som bl. a. Budgetudvalget allerede har m(cid:229)ttet konstatere, er der behov for yderligere og nłjagtigere oplysninger fra Kommissionen desang(cid:229)ende. Der rejser sig fłlgende spłrgsm(cid:229)l, uden hvis besvarelse en seriłs behandling ikke er mulig: 1. Hvor stort et finansielt bidrag yder de argentinske partnere til forskningsaktiviteterne? 2. 3. Findes der costbenefitanalyser af s(cid:229)danne internationale samarbejdsaftaler? I bekr(cid:230)ftende fald, hvilket resultat er man n(cid:229)et frem til i disse analyser? I hvor stor udstr(cid:230)kning deltager videnskabsm(cid:230)nd og forskere eller tjenestem(cid:230)nd og łvrige ansatte i aktiviteterne som led i denne samarbejdsaftale? 4. Omfatter denne aftale ogs(cid:229) forskning inden for bioteknologi eller bioteknologi til milit(cid:230)re form(cid:229)l? (2000/C 225 E/101) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2323/99 af Daniela Raschhofer (NI) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Aftale mellem EF og Folkerepublikken Kina om videnskabeligt og teknologisk samarbejde Kommissionen foresl(cid:229)r, at der indg(cid:229)s en aftale med Folkerepublikken Kina om videnskabeligt og teknolo- gisk samarbejde. Som led i denne aftale skal samarbejdet og meningsudvekslingen inden for forskning og udvikling styrkes. Som bl. a. Budgetudvalget allerede har m(cid:229)ttet konstatere, er der behov for yderligere og nłjagtigere oplysninger fra Kommissionen desang(cid:229)ende. Der rejser sig fłlgende spłrgsm(cid:229)l, uden hvis besvarelse en seriłs behandling ikke er mulig: 1. Hvor stort et finansielt bidrag yder de kinesiske partnere til forskningsaktiviteterne? 2. Findes der costbenefitanalyser af s(cid:229)danne internationale samarbejdsaftaler? I bekr(cid:230)ftende fald, hvilket resultat er man n(cid:229)et frem til i disse analyser?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2331/99 af Richard Howitt (PSE) til Rådet. Rådets resolution om markedsføring af modermælkserstatninger.

eurovoc_concepts:
baby food
international trade
marketing

text: 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/149 overdrager den videre befordring eller endog udleveringen til andre fysiske personer eller selskaber. Denne procedure sikrer s(cid:229)ledes under ingen omst(cid:230)ndigheder afsenderens interesser, is(cid:230)r i betragtning af, at de almindelige betingelser for de p(cid:229)g(cid:230)ldende selskabers overtagelse og forsendelse ogs(cid:229) er bindende for afsenderen. Hvad er Kommissionens holdning i dette spłrgsm(cid:229)l, is(cid:230)r med hensyn til manglen p(cid:229) s(cid:229)danne ordninger, der kan sikre afsenderens interesser i forbindelse med forsendelse af tryksager og pakker tv(cid:230)rs over gr(cid:230)nserne? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (24. januar 2000) Der findes ingen EU-bestemmelser om sikkerheden ved forsendelse af tryksager og pakker med offentlige eller private firmaer, ej heller om udleveringen til adressaten. Det er et omr(cid:229)de, der er omfattet af national lovgivning. (2000/C 219 E/188) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2331/99 af Richard Howitt (PSE) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: R(cid:229)dets resolution om markedsfłring af moderm(cid:230)lkserstatninger Vil R(cid:229)det, idet der henvises til R(cid:229)dets resolution af 18. juni 1992 om EF-producenters markedsfłring af moderm(cid:230)lkserstatninger i tredjelande (1) og navnlig til artikel 2 og 5 heri, pr(cid:230)cisere udtrykket »kompetente myndigheder«, der anvendes i artikel 2? (1) EFT C 172 af 8. 7. 1992, s. 1. Svar (14. februar 2000) Udtrykket »kompetente myndigheder«, der anvendes i artikel 2 i R(cid:229)dets resolution, som det (cid:230)rede parlamentsmedlem henviser til, vedrłrer de kompetente myndigheder i de p(cid:229)g(cid:230)ldende tredjelande, der naturligvis fortsat frit kan udpege disse myndigheder. (2000/C 219 E/189) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2352/99 af Freddy Thielemans (PSE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Fłdevarekvalitet Er Kommissionen klar over, at ostesorterne Parmigiano-Reggiano og Grana Padana tilsyneladende inde- holder store m(cid:230)ngder kobber, som ligger indtil 20 gange hłjere end de fastsatte normer for en kvalitetsost med kontrolleret oprindelsesbetegnelse? S(cid:230)rlig det kobbersalt, der sandsynligvis anvendes som anti- fermentationsmiddel til m(cid:230)lk, er yderst giftigt. Agter Kommissionen at igangs(cid:230)tte det hurtige varslings- system? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (24. januar 2000) Kommissionen er bekendt med det forhold, det (cid:230)rede medlems henviser til. Allerede i forbindelse med en inspektionsrejse, som Kommissionens Fłdevare- og Veterin(cid:230)rkontor foretog i marts 1999, blev der oplyst om situationen (rapport nr. XXIV/1099/99) findes p(cid:229) Internettet. (http://europa. eu. int/comm/dg24/health/vi/reports/index_en. html) og medlemsstaterne. Inspektionsrapporten for Kommissionen over


title: Reglamento (CE) n° 2628/1999 de la Comisión, de 13 de diciembre de 1999, relativo al suministro de cereales en concepto de ayuda alimentaria

eurovoc_concepts:
Somalia
food aid
maize

formats: pdf print

text: 14. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 321/5 REGLAMENTO (CE) No 2628/1999 DE LA COMISIÓN de 13 de diciembre de 1999 relativo al suministro de cereales en concepto de ayuda alimentaria LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 1292/96 del Consejo, de 27 de junio de 1996, sobre la política y la gestión de la ayuda alimentaria y de las acciones específicas de apoyo a la seguridad alimentaria (1) y, en particular, la letra b) del apartado 1 de su artículo 24, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) Dicho Reglamento establece la lista de los países y orga- nismos que pueden beneficiarse de una ayuda comuni- taria y determina los criterios generales relativos al trans- porte de la ayuda alimentaria más allá de la fase fob. Como consecuencia de una decisión relativa a la conce- sión de ayuda alimentaria, la Comisión ha otorgado cereales a determinados beneficiarios. Procede efectuar dicho suministro con arreglo a las normas previstas en el Reglamento (CE) no 2519/97 de la Comisión, de 16 de diciembre de 1997, por el que se establecen las modalidades generales de movilización de productos que deben suministrarse en el marco del Reglamento (CE) no 1292/96 del Consejo en concepto ayuda comunitaria (2). Es necesario de alimentaria precisar, en particular, los plazos y condiciones de entrega, para determinar los gastos que resulten de ello, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 En concepto de ayuda alimentaria comunitaria, se procederá a la movilización en la Comunidad de cereales para suminis- trarlos a los beneficiarios que se indican en el anexo, de confor- midad con las disposiciones del Reglamento (CE) no 2519/97 y con las condiciones que figuran en el anexo. Se presupone que el licitador tiene conocimiento de todas las condiciones generales y particulares aplicables y que las ha aceptado. No se considerará escrita ninguna otra condición o reserva contenida en su oferta. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 13 de diciembre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 166 de 5. 7. 1996, p. 1. (2) DO L 346 de 17. 12. 1997, p. 23. L 321/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 14. 12. 1999 ANEXO LOTE A 1. Acción no: 10/99 2. Beneficiario (2): PAM (World Food Programme), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma [tel. : (39-6) 65 13 29 88; fax: 65 13 28 44/3; télex: 626675 WFP I] 3. Representante del beneficiario: deberá ser determinado por el beneficiario 4. País de destino: Somalia 5. Producto que se moviliza: maíz 6. Cantidad total (toneladas netas): 8 000 7. Número de lotes: 1 8. Características y calidad del producto (3) (5): véase DO C 114 de 29. 4. 1991, p. 1 [II A 1d)] 9. Acondicionamiento (8): véase DO C 267 de 13. 9. 1996, p. 1 [1. 0 A, 1. c, 2. c y B. 3] 10. Etiquetado o marcado (6): véase DO C 114 de 29. 4. 1991, p. 1 [II. A. 3] — Lengua que debe utilizarse para el marcado: — Inscripcions complementarias: — inglés 11. Modo de movilización del producto: mercado de la Comunidad 12. Fase de entrega prevista: entrega puerto de embarque — fob estibado (7) 13. Fase de entrega alternativa: — 14. a) Puerto de embarque: — b) Dirección de carga: — 15. Puerto de desembarque: — 16. Lugar de destino: — — puerto o almacén de tránsito: — — vía de transporte terrestre: — 17. Período o plazo de entrega en la fase prevista: — 1er plazo: 24. 1-13. 2. 2000 — 2o plazo: 7-27. 2. 2000 18. Período o plazo de entrega en la fase alternativa: — 1er plazo: — — 2o plazo: — 19. Plazo para la presentación de ofertas (a las 12 horas, hora de Bruselas): — 1er plazo: 4. 1. 2000 — 2o plazo: 18. 1. 2000 20. Importe de la garantía de licitación: 5 EUR por tonelada 21. Dirección para enviar las ofertas y las garantías de licitación (1): Bureau de l'aide alimentaire, Attn. Mr. T. Vestergaard, Bâtiment Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel [télex: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03/296 70 04 (exclusivamente)] 22. Restitución a la exportación (4): restitución aplicable el 31. 12. 1999, establecida por el Reglamento (CE) no 2500/1999 de la Comisión (DO L 304 de 27. 11. 1999, p. 11) 14. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 321/7 Notas: (1) Informaciones complementarias: André Debongnie [tel. : (32-2) 295 14 65] y Torben Vestergaard [tel. : (32-2) 299 30 50]. (2) El proveedor se pondrá en contacto con el beneficiario o su representante a la mayor brevedad posible, a fin de determinar los documentos de expedición necesarios. (3) El proveedor expedirá al beneficiario un certificado emitido por una instancia oficial que certifique que, para el producto a entregar, se han cumplido las normas en vigor en el Estado miembro de que se trate relativas a la radiación nuclear. El certificado de radioactividad deberá indicar los contenidos en cesio 134 y 137 y en yodo 131. (4) El Reglamento (CE) no 259/98 de la Comisión (DO L 25 de 31. 1. 1998, p. 39) será aplicable en lo relativo a la restitución por exportación. La fecha contemplada en el artículo 2 del citado Reglamento será la que figura en el punto 22 del presente anexo. El proveedor deberá remitirse al último párrafo del apartado 1 del artículo 4 del citado Reglamento. La copia del certificado será enviada una vez que haya sido aceptada la declaración de exportación [no de fax que habrá de utilizarse: (32-2) 296 20 05]. (5) Al efectuarse la entrega el proveedor transmitirá al beneficiario o a su representante el documento siguiente: — certificado fitosanitario. (6) Por inaplicación excepcional del DO C 114 de 29. 4. 1991, el punto II A 3 c) se sustituirá por el texto siguiente: «la inscripción “Comunidad Europea”». (7) El control de la cantidad y la calidad se efectuará por tramos de 2 500 toneladas. (8) En previsión de que hubiese que ensacar de nuevo el producto, el adjudicatario deberá suministrar un 2 % de sacos vacíos de la misma calidad que los que contengan la mercancía, con la inscripción seguida de una R mayúscula


title: WRITTEN QUESTION E-2308/99 by Glyn Ford (PSE) to the Commission. Mont Blanc Tunnel.

eurovoc_concepts:
Switzerland
agreement (EU)
environmental protection
high-speed transport
quality of life
road traffic
transport accident
transport network
tunnel

text: C 225 E/94 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 How does the Commission plan to address concerns that sea turtles caught in Cuban waters are 4. shared by other countries in the Caribbean, in other words, the killing and export of shells will affect the populations of other countries? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (11 January 2000) The Commission is aware that the government of Cuba has submitted two proposals for the limited resumption of international trade in hawksbill sea turtles for the 11th conference of the CITES parties. Although the Community is not a party to CITES, the Commission nonetheless will make a proposal to the Council for a common position to be taken by the Member States at the conference of the parties as the regulation of trade in wildlife is subject to Community competence under Council Regulation (EC) No 338/97 of 9 December 1996 on the protection of species of wild fauna and flora by regulating trade therein (1). The Commission(cid:146)s proposal will be made in relation to the CITES down-listing criteria mentioned by the Honourable Member, which include the impact of the proposal on the conservation of the species in Cuban waters and elsewhere. (1) OJ L 61, 3. 3. 1997. (2000/C 225 E/093) WRITTEN QUESTION E-2308/99 by Glyn Ford (PSE) to the Commission (13 December 1999) Subject: Mont Blanc Tunnel In view of the tragedy earlier this year in the Mont Blanc Tunnel, which resulted in the deaths of at least 35 people, and the fact that a contributory factor in the accident was the enormous increase over the last few decades in the volume of traffic, has the Commission made clear its willingness to assist France and Italy in providing alternative means of transport, possibly rail, to ease the congestion which, at the same time, would help improve quality of the environment for those people who live directly on the line of the current tunnel route? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (24 January 2000) Increased road traffic is a general phenomenon in Europe, and the situation is even more acute in the alpine region, which is a central, enclosed area. In order to help ease the congestion, the Commission is supporting projects due for completion in 2001 relating to the Lyons-Turin-(Trieste) high-speed/combined transport line, the removal of bottlenecks at Modane station, and the AmbØrieu-Modane-Turin freight line. In addition, the inland transport agreement signed by the Community and the Swiss Confederation in June offers the prospect of developing alternative trans-alpine routes for heavy vehicles. Also, under the fifth research programme the Community will support research and development relating to techniques to reduce the risks and consequences of accidents in tunnels


title: WRITTEN QUESTION E-2269/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission. Dangers arising from the use of medical equipment made from PVC with a large DEHP content.

eurovoc_concepts:
dangerous substance
health risk
medical device
plastics
product safety
testing

text: C 219 E/134 Official Journal of the European Communities EN 1. 8. 2000 The International civil aviation organisation (ICAO) has developed Y2K assessment criteria covering air traffic services, airports and aircraft operators, and invited its Member States to perform a critical Y2K compliance assessment and provide appropriate information on the compliance status of their respective services. This information is made available to authorised officials, and ICAO has presented a publicly available global Y2K readiness status report. Eurocontrol is focusing particularly on the development of contingency plans. In co-operation with ICAO, Eurocontrol is setting up a European regional Y2K co-ordination unit for collection and dissemination of information to the countries of the region, with a view to permitting corrective actions of operational contingency measures to overcome potential disruptions of air traffic systems. This unit will be located in the central flow management unit of Eurocontrol in Brussels, where it will operate on 31 December 1999 and 1 January 2000. Complementing the ICAO initiative, the European civil aviation conference (ECAC) has examined the legal aspects of eventual courses of action considered in connection with Y2K readiness, and regarding limitations of operations in cases where there is no information on compliance status, or there is reason to suspect non compliance. A common approach has been developed for addressing states where information provided is considered inadequate, with a view to resolving outstanding issues. The situation will be examined in the very near future and, if necessary, appropriate action will be considered. The International air transport association (IATA), with which the Airports council international (ACI) has focusing on raising cooperated, has developed the Y2K industry project established in June 1998, awareness, strengthening industry co-operation, collecting Y2K readiness information, and promoting contingency planning. Through IATA the airlines have implemented a programme that includes air traffic systems and airports, aircraft, engine and avionics manufacturers. On the basis of the information and reports received, for example the reports from the representatives of international governmental and industry organisations at a Workshop organised by the Commission on 29-30 September 1999, the Commission considers that the aviation industry is well advanced in its preparations to combat potential problems in European countries, in accordance with plans aiming at achieving compliance and providing for contingencies that may arise. Such plans cover immediate safety concerns satisfactorily. However the possibility of capacity constraints in the days after the roll over cannot be excluded. More specifically as regards international airports in the Member States, the information available indicates that thorough and comprehensive programmes to identify and remedy potential Y2K problems have been implemented or are scheduled for completion in time for the rollover. It may also be mentioned that, as requested by the European Council in Cologne, a high level working party on the millennium date change has been established by the Commission in July 1999. It has been holding monthly meetings and will continue during the remainder of this year to address various aspects of the Y2K problem at Community level. (2000/C 219 E/169) WRITTEN QUESTION E-2269/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (13 December 1999) Subject: Dangers arising from the use of medical equipment made from PVC with a large DEHP content Following the withdrawal of toys manufactured from PVC, Greenpeace has now drawn attention to the very frequent use in hospitals of medical equipment such as flasks containing blood, serum or nutrients for parenteral administration, made from the same substance with a DEHP content 800 times the admissible limit. 1. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 219 E/135 It is thought that this toxic substance may be carcinogenic and could affect fertility and damage foetuses. It causes irritation to the skin, eyes and respiratory system. Furthermore, on combustion in waste disposal plants, it releases dioxins. 1. Will the Commission examine these fresh allegations by Greenpeace? 2. What measures will it take to limit the use of PVC as described above? Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (20 January 2000) Products such as bloodbags, perfusion sets and gastrointestinal tubing are manufactured using soft PVC, i. e. PVC containing phthalates, and are covered by Council Directive 93/42/EEC of 14 June 1993 concerning safety requirements for medical devices (1). The manufacturer must ensure that the devices meet all appropriate requirements and in particular perform a risk/ benefit analysis and evaluate the biocompatibility and toxicity of the materials used. Furthermore, the products mentioned are subject to a third party evaluation to verify their conformity with the directive. Indeed it should be stressed that the situation for medical devices is not equivalent to that for other products such as toys. The soft PVC used for medical devices is the subject of several standards and pharmocopia monographs used by manufacturers when selecting and testing their materials. The Commission has, within the framework of Council Regulation (EEC) No 793/93 of 23 March 1993, launched several years ago a on the evaluation and control of comprehensive risk assessment of diethyl hexyl phthalate (DEHP). The risk assessment is expected to be finalised in the first half of 2000, and will, among other aspects, cover the use of DEHP in medical applications. the risks of existing substances (2), On the basis of the risk assessment, the Commission will, if appropriate, issue a recommendation for a risk reduction strategy, which will form the basis for Community measures proposed in the framework of Council Directive 76/769/EEC of 27 July 1976 on the approximation of the laws, regulations and administrative provisions of the Member States relating to restrictions on the marketing and use of certain dangerous substances and preparations (3) or in the framework of other relevant existing Community legislative instruments. (1) OJ L 125, 19. 5. 1999 (corrigendum). (2) OJ L 224, 3. 9. 1993 (corrigendum). (3) OJ L 262, 27. 9. 1976. (2000/C 219 E/170) WRITTEN QUESTION E-2270/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (13 December 1999) Subject: Increased ozone levels in Greece and other Mediterranean countries The Commission(cid:146)s report concerning ozone indicates that, in Greece, greater concentrations of ozone in terms of quantity and duration have been observed this year. The Commission(cid:146)s proposals seek to achieve a 70 % reduction in ozone exposure compared with 1990. However, the southern Member States of the EU argue that account has not been taken of special geographical and climatic factors (high temperatures, sun, humidity) which aggravate the problem and maintain that any benefit is (cid:145)disproportionately(cid:146) out- weighed by the cost. Since it is imperative to take measures to reduce pollution levels, what does the Commission consider to be likely areas in which funding could be earmarked for measures to overcome the problem?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2349/99 af Roger Helmer (PPE-DE) til Kommissionen. EU-støttemidler.

eurovoc_concepts:
EU financing
administration of the Institutions
management
payment
private sector

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/51 i Øn medlemsstat, og som łnsker at levere tjenesteydelser p(cid:229) tv(cid:230)rs af gr(cid:230)nser, og for modtagerne af tjenesteydelser (f. eks. patienter, der modtager ydelser i sundhedssektoren). Nationale krav om at hospitaler ikke m(cid:229) drives med gevinst for łje er forenelige med EF-traktaten. Dette princip, som er nedf(cid:230)ldet i EF-traktatens artikel 48, stk. 2 (tidl. artikel 58), er af Domstolen bekr(cid:230)ftet i Sodemare-sagen (sag C-70/95, Domstolens dom af 17. 6. 1997, Samling af Domstolens Afgłrelser, s. I- 3395). Andre begr(cid:230)nsninger m(cid:229) undersłges i lyset af Domstolens retspraksis i forbindelse med Kohll- sagen (sag C-158/96, Domstolens dom af 28. 4. 1998, Samling af Domstolens Afgłrelser, s. I-1931), der vedrłrer hensynet til den offentlige sundhed og mere specifikt behovet for at opretholde en stabil l(cid:230)ge- og hospitalstjeneste, som alle har adgang til, samt den tvingende samfundsm(cid:230)ssige interesse i at undg(cid:229) en undergravelse af finansieringen af den p(cid:229)g(cid:230)ldende sociale sikringsordning. Kvantitative begr(cid:230)nsninger eller pr(cid:230)ferencielle reguleringer skal v(cid:230)re begrundet i disse hensyn. Foranstaltningerne m(cid:229) under ingen omst(cid:230)ndigheder hverken de jure eller de facto fłre til forskelsbehandling af borgerne i EU. Betingelserne for EU-borgeres udłvelse af erhverv i sundhedssektoren i henhold til artikel 39 (tidl. artikel 48) fastl(cid:230)gges af medlemsstaterne. Disse nationale bestemmelser skal imidlertid v(cid:230)re i overensstemmelse med f(cid:230)llesskabsretten, herunder is(cid:230)r R(cid:229)dets direktiver 89/48/E(cid:216)F (1) og 92/51/E(cid:216)F (2) om de generelle ordninger for gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer og R(cid:229)dets direktiver 77/452/E(cid:216)F (3), 78/686/ E(cid:216)F (4), 80/154/E(cid:216)F (5), 85/433/E(cid:216)F (6) og 93/16/E(cid:216)F (7) om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for henholdsvis sygeplejersker med ansvar for den almene sundheds- og sygepleje, tandl(cid:230)ger, jordemłdre, farmaceuter og l(cid:230)ger. (1) EFT L 19 af 24. 1. 1989. (2) EFT L 209 af 24. 7. 1992. (3) EFT L 176 af 15. 7. 1977. (4) EFT L 233 af 24. 8. 1978. (5) EFT L 33 af 11. 2. 1980. (6) EFT L 253 af 24. 9. 1985. (7) EFT L 165 af 7. 7. 1993. (2000/C 303 E/045) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2349/99 af Roger Helmer (PPE-DE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: EU-stłttemidler Hvordan er proceduren for finansiering til eksterne organer (private virksomheder, som har indg(cid:229)et kontrakt med Kommissionen), der forvalter EU-stłttemidler? Hvor mange procent af stłttemidlerne g(cid:229)r gennemsnitligt til finansieringer af denne art? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michaele Schreyer (25. februar 2000) Eksterne organer, der inden for rammerne af en privatretlig kontrakt yder Kommissionen teknisk eller administrativ bistand i forbindelse med forvaltningen af EU-stłttemidler, kan betales p(cid:229) to m(cid:229)der, nemlig enten med et fast belłb, der d(cid:230)kker alle ydelserne, og hvor der ikke kan faktureres Kommissionen yderligere omkostninger (bortset fra udgifter til eventuel ad hoc-revision kr(cid:230)vet af Kommissionen), eller i inklusive faste belłb, og hvor der ligeledes kan opkr(cid:230)ves forhold til de enkelte ydelser eventuelt refusionsberettigede belłb (transport, udstyr, drifts- og revisionsomkostninger). Betalingen af ydelserne beregnes p(cid:229) grundlag af de specifikationer, der er vedlagt kontrakten og inden for overslagets gr(cid:230)nser. Der skal udstedes en original regning for hver betaling. Refusion af udgifter finder sted p(cid:229) grundlag af originale bilag eller autentiske kopier. C 303 E/52 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 N(cid:229)r udbudsmaterialet giver kontrahenten mulighed for at ans(cid:230)tte eksterne og uafh(cid:230)ngige eksperter, opkr(cid:230)ves omkostningerne til disse eksperter som et fast belłb pr. faktisk arbejdsdag. Kontrahenten har pligt til at sikre sig, at disse eksperter overholder de samme forpligtelser som hans personale, og han sender Kommissionen en kopi af de aftaler, der er indg(cid:229)et med dem og skal forsikre, at der faktisk er blevet arbejdet i den oplyste tid. Det fremgik af en intern undersłgelse, der i 1997 blev foretaget af et stikprłveudsnit af kontorer for forvaltningsteknisk bistand, at betalingen af disse eksterne organer tegnede sig for henholdsvis ca. 30 % af de midler, de hjalp med at forvalte eller 3,8 % af det samlede budget for de p(cid:229)g(cid:230)ldende programmer. Disse overslag m(cid:229) imidlertid n(cid:230)rmere pr(cid:230)ciseres, hvis man skal se disse procentsatser i den rette sammenh(cid:230)ng. Oplysningerne vedrłrende betalingen af disse eksterne organer er baseret p(cid:229) forpligtelsesbevillinger snarere end betalingsbevillinger, hvilket betyder, at de faktiske omkostninger muligvis er overvurderet. I łvrigt d(cid:230)kker de bevillinger, der disponeres over i forbindelse med kontrakter med disse organer, ofte perioder p(cid:229) over 12 m(cid:229)neder og benyttes s(cid:229)ledes til at betale for ydelser vedrłrende forvaltningen af bevillinger for efterfłlgende regnskabs(cid:229)r. Dette betyder, at betalingernes andel af bevillingerne for et givent regnskabs(cid:229)r kan v(cid:230)re for hłjt sat. En del af de kontorer for forvaltningsteknisk bistand, der var omfattet af undersłgelsen, havde ikke til hovedopgave at forvalte EU-stłttemidler, men pr(cid:230)sterede snarere ydelser til stłtte for programmernes gennemfłrelse som f. eks. kontrol og opfłlgning af det enkelte program, afholdelse af konferencer og seminarer, udbredelse af oplysninger vedrłrende programmet eller indhentning og behandling af data. Dette er (cid:229)rsagen til, at betalingen af godtgłrelser udgłr en relativt stor andel af de midler, der forvaltes af disse eksterne organer. Der foretages ingen s(cid:230)rlig sondring i forbindelse med midler til finansiering af EU-stłtte. (2000/C 303 E/046) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2356/99 af Riitta Myller (PSE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Udvidelsens indvirkninger p(cid:229) miljłet EU(cid:146)s udvidelse vil v(cid:230)re en realitet i lłbet af de n(cid:230)rmeste (cid:229)r. Der forhandles for łjeblikket med seks lande, og efter topmłdet i Helsinki vil forhandlingerne blive udvidet til at omfatte i alt tolv ansłgerlande. Under forhandlingsprocessen skal de kommende medlemmer bringe deres forvaltning og lovgivning i overensstemmelse med EU(cid:146)s regler. En stor og łkonomisk betydningsfuld udfordring vil v(cid:230)re at głre fremskridt med rette op p(cid:229) miljłsituationen og fłre en miljłpolitik i overensstemmelse med en b(cid:230)redygtig udvikling. Hvad vil Kommissionen głre, for at miljłet inddrages som en af prioriteringerne under forhandlingerne, og hvordan forholder Kommissionen sig til overgangsperioder i miljłanliggender? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (18. februar 2000) Kommissionen er enig med det (cid:230)rede medlem i, at det vil v(cid:230)re en stor udfordring at forbedre miljł- situationen i ansłgerlandene og tilpasse deres lovgivning til g(cid:230)ldende EU-ret p(cid:229) miljłomr(cid:229)det. Miljł er en af prioriteterne i tiltr(cid:230)delsesprocessen. Da Unionen indledte forhandlingerne med Ungarn, Cypern, Polen, Slovenien, Estland og Den Tjekkiske Republik, blev der i Unionens forhandlingsposition udtrykkeligt refereret til m(cid:229)ls(cid:230)tningen om hłje standarder for nuklear sikkerhed og miljłbeskyttelse


title: A Bizottság 1999/97/EK irányelve (1999. december 13.) a Közösség kikötőiben és a tagállamok felségvizein történő hajózás tekintetében a hajózás biztonságára, a környezetszennyezés megelőzésére és a fedélzeti élet- és munkakörülményekre vonatkozó nemzetközi előírások végrehajtásáról (kikötő szerinti illetékes állam hatósága által végzett ellenőrzés) szóló 95/21/EK tanácsi irányelv módosításárólEGT vonatkozású szöveg.

eurovoc_concepts:
harbour installation
international standard
maritime safety
maritime transport
prevention of pollution
working conditions

text: 384 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/4. kötet 31999L0097 1999. 12. 23. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 331/67 A BIZOTTSÁG 1999/97/EK IRÁNYELVE (1999. december 13. ) a Közösség kikötőiben és a tagállamok felségvizein történő hajózás tekintetében a hajózás biztonságára, a környezetszennyezés megelőzésére és a fedélzeti élet- és munkakörülményekre illetékes állam hatósága által vonatkozó nemzetközi előírások végrehajtásáról (kikötő szerinti végzett ellenőrzés) szóló 95/21/EK tanácsi irányelv módosításáról (EGT vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb a 98/42/EK irányelvvel (1) módosított, a Közösség kikötőiben és a tagállamok felségvizein történő hajó- zás tekintetében a hajózás biztonságára, a környezetszennyezés megelőzésére és a fedélzeti élet- és munkakörülményekre vonatkozó nemzetközi előírások végrehajtásáról (kikötő szerinti illetékes állam hatósága által végzett ellenőrzés) szóló, 1995. június 19-i 95/21/EK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 19. cikkére, (1) (2) (3) (4) egyezményei, mivel szükséges a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) és határozatai hatályba lépett módosításait, illetve a Párizsi memorandum keretében végbement változásokat figye- lembe venni; jegyzőkönyvei, szabályzatai mivel a 95/21/EK irányelv szerint a közösségi kikötők- ben visszatartott hajókra vonatkozó információk közzé- tétele arra ösztönözheti a hajók tulajdonosait, hogy a hiányosságokat kényszerítés nélkül is megszüntessék, továbbá növelheti a biztonságra való odafigyelést a hajó- zási ágazatban; tartalmazzanak, mivel e célból a közzétett információk listáját ki kell bővíteni, mégpedig annak érdekében, hogy az érintett hajókról, a visszatartásról és a meghozott intézkedések- továbbá ről pontosabb tájékoztatást hogy az olyan hajókra vonatkozó információkat is tar- talmazzák, amelyeknek megtiltották a közösségi kikötők érintését; mivel világosabban kell megfogalmazni, hogy a hajó visszatartását eredményező hiányosságok mikor tartoznak a hajóosztályozó társaságok felelősségi körébe; mivel az ilyen intézkedések hatékonyságát az informá- ciók gyakoribb, havi rendszerességű közzétételével kell fokozni; mivel a hajók ellenőrzéséhez kapcsolódó adatok átlát- hatóbbá tétele szükséges és fontos összetevője a hajózás- ban a minőség támogatásának mind közösségi, mind pedig nemzetközi szinten; mivel annak módját, hogy az ilyen információkat minél szélesebb körben és minél korábban tegyék hozzáférhetővé, a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködéssel határozzák meg; (5) (6) (7) (8) mivel a tagállamok minden szükséges intézkedést meg- tesznek az ellenőrzött, visszatartott vagy a közösségi kikötőkből kiutasított hajók listájának közzétételét aka- dályozó rendelkezések felszámolására, különösen – ahol szükséges – az adatvédelemmel kapcsolatos nemzeti jog- szabályaik módosítása révén; mivel a 95/21/EK irányelv I. mellékletének II. részében leírt általános kiválasztási tényezőt az annak alkalmazása során nyert tapasztalatok fényében tovább kell fejlesz- tényező értékét a Párizsi teni; mivel a kiválasztási memorandum keretében gyakorta ki igazítani, lehet majd ezt követően az felvehető a Sirenac-rendszerbe; mivel egy hajó kiválasztási tényezője értékének megis- meréséhez elegendő a Sirenac-adatbázist lekérdezni; mivel következésképpen szükségtelennek tűnik ezen értéknek a 95/21/EK irányelvbe való felvétele; jogszabályokat mivel a nemzetközi érintő hatályos módosítások figyelembevételével a 95/21/EK irányelv II. mellékletében említett bizonyítványok és dokumentu- mok felsorolását módosítani szükséges; mivel az ezen irányelvben foglalt intézkedések összhang- ban vannak a legutóbb a 98/74/EK bizottsági irányelv- vel (3) módosított 93/75/EGK tanácsi irányelv (4) 12. cik- kében foglaltaknak megfelelően létrehozott bizottság véleményével, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk A 95/21/EK irányelv a következőképpen módosul: 1. A 2. cikk a következőképpen módosul: a) az 1. pontban az „1998. július 1-jén hatályos” szöveg helyébe az „ 1999. július 1-jén hatályos” szöveg lép; b) a 2. pontban az „1998. szöveg helyébe a „1999. szöveg lép. január 14-i állapota szerint” július 1-jei állapota szerint” (1) HL L 157. , 1995. 7. 7. , 1. o. (2) HL L 184. , 1998. 6. 27. , 40. o. (3) HL L 247. , 1993. 10. 5. , 19. o. (4) HL L 276. , 1998. 10. 13. , 7. o. 07/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 385 2. A 15. cikk helyébe a következő rendelkezés lép: 33. Ömlesztettáru-szállító hajók kézikönyve. „15. cikk Információ közzététele a 1. Minden tagállam illetékes hatósága meghozza szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a VIII. melléklet I. részében felsorolt, az adott tagállam kikötőjé- ben az előző hónap folyamán visszatartott vagy onnan kitiltott hajókra vonatkozó információkat legalább havonta közzétegyék. 2. A Sirenac-rendszerben a tagállamok kikötőiben ellen- őrzött hajókra vonatkozóan rendelkezésre álló, a VIII. mel- léklet I. és II. részében említett információkat megfelelő rendszereken keresztül az ellenőrzés lezárását technikai vagy a visszatartás feloldását követően a lehető leghama- rabb nyilvánossá kell tenni. A tagállamok és a Bizottság együttműködnek a (2) 3. bekezdésben említett megfelelő technikai rendszerek létre- hozásában. Amennyiben indokolt, a fenti előírások teljesítése rendszert módosítani 4. érdekében a Sirenac információs kell. ” 3. Az I. melléklet az irányelvhez csatolt mellékletben foglaltak szerint módosul. 4. A II. melléklet a következőképpen módosul: a) A 2. pont hetedik francia bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép: „– Felmentési bizonyítvány, benne szükség esetén a szállítmányok listája. ” b) A 28. pont után a szöveg a következő szöveggel egészül ki: 34. Be- és hajókra. ” kirakodási terv ömlesztettáru-szállító 5. Az irányelv egy új melléklettel egészül ki az ezen irányelv- hez csatolt mellékletnek megfelelően. 2. cikk A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rende- 1. leti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb az elfogadásától számított 12 hónapon belül megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azok- ban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatko- zás módját a tagállamok határozzák meg. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti 2. joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadnak el. 3. cikk Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba. 4. cikk „29. Hulladékkezelési terv és hulladék-nyilvántartás. Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 30. Döntéstámogató rendszer az utasszállító hajók parancsnokainak. 31. Együttműködési terv a rögzített útvonalon közle- kedő utasszállító hajók felkutatásáról és mentésé- ről (SAR). 32. Üzemeltetési korlátozások listája személyszállító hajókra. Kelt Brüsszelben, 1999. december 13-án. A Bizottság részéről Loyola DE PALACIO alelnök 386 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/4. kötet 1. Az I. melléklet a következőképpen módosul: MELLÉKLET a) az I. rész 6. pontjában a vagy visszavonták szavakat követően a szöveg a „felfüggesztik” szóval egészül ki. ; b) A II. rész helyébea következő szöveg lép: „II. Kiválasztási tényező Elsődlegesen ellenőrizendő hajók: 1. Egy tagállam kikötőjébe első alkalommal vagy legalább 12 hónapos távollét után befutó hajók. E felté- tel alkalmazásakor a tagállamok figyelembe veszik a Párizsi memorandum szerződő felei által folytatott ellenőrzéseket is. Ha e célra megfelelő adatok nem állnak rendelkezésre, a tagállamok a rendelkezésre álló Sirenac-adatokra támaszkodnak, és azokat a hajókat ellenőrzik, amelyeket az említett adatbázis 1993. január 1-jei indítása után a Sirenac-adatbázisban még nem vettek nyilvántartásba. 2. Az előző hat hónap folyamán egyetlen tagállam által sem ellenőrzött hajók. 3. Azok a hajók, amelyeknek az egyezmények hatálya alatt kibocsátott kötelező, a hajó építésére és fel- szerelésére vonatkozó bizonyítványait és osztályozó bizonyítványait olyan szervezet bocsátotta ki, amely a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevé- kenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 1994. november 22-i 94/57/EK tanácsi irány- elv (HL L 319. , 1994. 12. 12. , 20. o. ) szerint nem elismert szervezet. 4. Azon államok lobogója alatt közlekedő hajók, amelyek három egymást követő évben szerepelnek a Párizsi memorandum éves jelentésének az átlag feletti számú hajóvisszatartásokat és késedelmeket rögzítő táblázatában. 5. Olyan hajók, amelyek számára valamely tagállam kikötőjének elhagyását csak bizonyos feltételekkel engedték meg, mint: a) a hiányosságok helyrehozatala indulás előtt; b) hiányosságok helyrehozatala a következő kikötőben; c) hiányosságok helyrehozatala 14 napon belül; d) hiányosságok helyrehozatala, egyéb feltételek szerint. Amennyiben a hajóval kapcsolatban intézkedéseket tettek és minden hiányosságot helyrehoztak, azt figyelembe veszik. 6. Olyan hajók, amelyeknél egy előző ellenőrzés folyamán hiányosságokat jegyeztek fel, a hiányosságok számának megfelelően. 7. Olyan hajók, amelyeket valamely előző kikötőben visszatartottak. 8. Olyan állam lobogója alatt közlekedő hajók, amely nem erősítette meg az ezen irányelv 2. cikkében megnevezett összes irányadó nemzetközi egyezményt. 9. Olyan állam lobogója alatt közlekedő hajók, amelyek hiányossági aránya átlag feletti. 10. Olyan osztályba sorolt hajók, amelyeknél a hiányosságok előfordulása átlag feletti. 11. Olyan osztályba sorolt hajók, amelyekre kiterjesztett ellenőrzést határoztak meg (ezen irányelv 7. cikke értelmében). 12. Más, 13 évesnél idősebb hajók. A fent felsorolt hajóknál az ellenőrzés sorrendjének meghatározása során az illetékes hatóság figyelembe veszi a Sirenac információs rendszerben feltüntetett általános kiválasztási tényező szerinti sorrendet. A magasabb kiválasztási tényező magasabb prioritást jelez. A kiválasztási tényező a Párizsi memorandum keretében meghatározott kiválasztási tényezők értékének összege. Az 5. , 6. és 7. pont csak az utolsó 12 hónapban elvégzett ellenőrzésekre érvényes. Az általános kiválasztási tényező nem lehet kevesebb, mint a 3. , 4. , 8. , 9. , 10. , 11. és 12. pontban megállapított értékek összege. Amennyiben az új kiválasztási tényezőknek a Párizsi memorandum keretében való bevezetésétől számított három hónapon belül a Bizottság arra a véleményre jut, hogy ezek az értékek nem megfelelők, a 95/21/EK irányelv 19. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően úgy dönthet, hogy ezek az értékek nem alkal- mazhatók ezen irányelv alkalmazása során. ” 07/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 387 2. Az irányelv egy új, VIII. melléklettel egészül ki: „VIII. MELLÉKLET A tagállamok kikötőiben végrehajtott visszatartásokra és ellenőrzésekre vonatkozó információk közzété- tele (15. cikk szerint) I. A 15. cikk (1) bekezdésével összhangban közzétett tájékoztatás a következőket tartalmazza: – – – – – – – – – – – – – – – – – a hajó neve, IMO-szám, a hajó típusa, tonnatartalom (gt), építés éve, a hajótulajdonos vagy -üzemeltető neve és címe, lobogó szerinti állam, az a hajóosztályozó társaság vagy azok a társaságok, amely vagy amelyek a hajóra az osztályozási bizonyít- ványt kiállították, az a hajóosztályozó társaság, illetve társaságok és/vagy más részes államok, amelyek a hajóra a lobogó sze- rinti állam nevében a vonatkozó nemzetközi egyezmények szerinti hajóokmányokat kiállították, feltüntetve a kiállított okmányokat, a visszatartások száma az utóbbi 24 hónap folyamán, a visszatartó állam és kikötő, a visszatartás feloldásának időpontja, a visszatartás időtartama napokban, az észlelt hiányosságok száma és a visszatartás indoklása világos és szabatos fogalmazással, amennyiben a hajó a Közösség valamely kikötőjéből ki van tiltva, az ilyen intézkedés indoklása világos és szabatos fogalmazással, annak megjelölése, hogy a hajóosztályozó társaság vagy más, vizsgálatot végrehajtó magánszerv hatásköre kiterjedt-e azokra a hiányosságokra, amelyek önmagukban vagy egymással társítva a visszatartáshoz vezet- tek, az intézkedések leírása olyan hajó esetében, amelynek megengedték, hogy a legközelebbi megfelelő javítóműhelyig útját folytassa, vagy amelyet a Közösség valamely kikötőjéből kitiltottak. II. A 15. cikk (2) bekezdésével összhangban közzétett, ellenőrzött hajókra vonatkozó tájékoztatás a következőket tartalmazza: – – – – – – – – – – – a hajó neve, IMO-szám, a hajó típusa, tonnatartalom (gt), építés éve, a hajótulajdonos vagy -üzemeltető neve és címe, lobogó szerinti állam, az a hajóosztályozó társaság vagy azok a társaságok, amely vagy amelyek a hajóra az osztályozási bizonyít- ványt kiállították, az a hajóosztályozó társaság, illetve társaságok és/vagy más részes államok, amelyek a hajóra a lobogó sze- rinti állam nevében a vonatkozó nemzetközi egyezmények szerinti hajóokmányokat kiállították, feltüntetve a kiállított okmányokat, az ellenőrzés állama, kikötője és időpontja, hiányosságok száma hiányossági osztályonként. ”


title: PREGUNTA ESCRITA E-2293/99 de Reinhold Messner (Verts/ALE) a la Comisión. Prórroga de la concesión a la sociedad italiana Autoestrade SpA.

eurovoc_concepts:
EU law
Italy
award of contract
competence of the Member States
motorway
national implementing measure
restriction on competition
service concession
sustainable mobility
transport planning

text: 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/89 ¿C(cid:243)mo puede aceptar la Comisi(cid:243)n tales pr(cid:243)rrogas, que hacen que sean vanos los trabajos de 4. preparaci(cid:243)n de un plan general de transportes que transponga las indicaciones comunitarias en materia de reequilibrio modal y de reducci(cid:243)n del trÆfico motorizado? (1) VØase la directriz del ministro de Obras Pœblicas, en concertaci(cid:243)n con el ministro del Tesoro, Presupuesto y (2) (3) (4) Programaci(cid:243)n Econ(cid:243)mica de 20. 10. 1998, no de registro 011790/Ministerio del Tesoro. Las convenciones conciernen a la Venezia-Padova, la Autoestrada dei Fiori, la RAV, la Ativa, la Torino-Milano, la Serravale y la Brennero SpA. Las correspondientes pr(cid:243)rrogas llegan hasta un mÆximo de 12 aæos. La normativa vigente no permite a las sociedades concesionarias y a la ANAS construir nuevos tramos de autopista si no han sido expresamente autorizados por la ley. De hecho estÆ todav(cid:237)a vigente la ley no 376 de 13. 8. 1975, que en el art(cid:237)culo 18 bis establec(cid:237)a la suspensi(cid:243)n de la construcci(cid:243)n de nuevas autopistas, tramos de autopistas y tœneles y ped(cid:237)a una reforma general del sistema de las concesionarias de autopistas. La reforma no se ha efectuado jamÆs. Este l(cid:237)mite temporal se ha visto confirmado por todas las disposiciones desde 1955 hasta hoy y ha sido ratificado por la reciente normativa en materia de contratos pœblicos (ley 109/94 en conexi(cid:243)n con la ley 415/98). Tal l(cid:237)mite absoluto vale evidentemente tambiØn para una concesi(cid:243)n prorrogada. (5) VØase el apartado 4 del art(cid:237)culo 8 bis de la ley no 226 de 13. 7. 1999, que establece que las intervenciones estarÆn aseguradas por las sociedades concesionarias con las pertinentes afectaciones previstas en los planes financieros, que se habrÆn adaptado en un plazo de 6 meses. (6) DO L 209 de 24. 7. 1992, DO L 199 de 9. 8. 1993 y DO L 268 de 15. 9. 1989. Segœn la Directiva 89/440/CEE, las concesiones de trabajos pœblicos se asignan ordinariamente mediante el procedimiento de la licitaci(cid:243)n privada, mientras que la Directiva 93/37/CEE establece la licitaci(cid:243)n europea para la asignaci(cid:243)n de la concesi(cid:243)n de construcciones y gesti(cid:243)n. Este sector estÆ a la espera de una reforma desde el aæo 1975, cuando, a ra(cid:237)z de la comisi(cid:243)n Odorisio, creada por el Ministerio de Obras Pœblicas, se verific(cid:243) el endeudamiento creciente de las sociedades y se suspendi(cid:243) la realizaci(cid:243)n de nuevos tramos de autopistas (ley no 376 de 13. 8. 1975). La ley de suspensi(cid:243)n preve(cid:237)a tambiØn la aprobaci(cid:243)n de una ley de reordenaci(cid:243)n de todo el sistema en el aæo 1980, cosa que no ha sucedido nunca. (7) Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de enero de 2000) La Comisi(cid:243)n ha iniciado dos nuevos procedimientos relativos a la pr(cid:243)rroga de las concesiones de las autopistas en Italia y estÆ en contacto con las autoridades italianas para aclarar los distintos aspectos de la cuesti(cid:243)n. Estos casos se van a debatir durante una reuni(cid:243)n que se celebrarÆ pr(cid:243)ximamente en Roma con las mencionadas autoridades. Por otra parte, la Comisi(cid:243)n ha consultado a todos los Estados miembros sobre la situaci(cid:243)n existente en relaci(cid:243)n con las concesiones de autopistas, con objeto de adquirir una visi(cid:243)n de conjunto sobre ese problema que presenta importantes aspectos econ(cid:243)micos y sociales. En los casos en que se detectaran infracciones a la legislaci(cid:243)n comunitaria, la Comisi(cid:243)n no dejarÆ de incoar el expediente en el marco del procedimiento previsto en el art(cid:237)culo 226 (antiguo art(cid:237)culo 169) del Tratado CE. La Comisi(cid:243)n estÆ plenamente comprometida en la promoci(cid:243)n de la «movilidad sostenible» dentro de la Comunidad, fomentando la creaci(cid:243)n de sistemas de transporte eficaces y compatibles con el medio ambiente a la vez que seguros y socialmente aceptables. El programa de acci(cid:243)n «Movilidad Sostenible: Perspectivas» especifica las iniciativas que pretende adoptar la Comisi(cid:243)n en este sentido. No obstante, la responsabilidad del desarrollo de los programas marco nacionales en materia de transportes e infraes- tructuras de transporte es competencia de los Estados miembros. La funci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n consiste en garantizar el cumplimiento de la legislaci(cid:243)n comunitaria en cuesti(cid:243)n. (2000/C 225 E/089) PREGUNTA ESCRITA E-2293/99 de Reinhold Messner (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Pr(cid:243)rroga de la concesi(cid:243)n a la sociedad italiana Autoestrade SpA El Gobierno italiano ha aprobado por decreto la pr(cid:243)rroga de la concesi(cid:243)n a la sociedad Autoestrade del 2018 al 2038 (1), a pesar de los dictÆmenes negativos del Tribunal de Cuentas y del defensor de la competencia y el mercado (Antitrust) (2), que han movido al Tribunal a recurrir al registro con reserva de los correspondientes decretos ministeriales, procedimiento que prevØ el pronunciamiento del Parlamento italiano, cosa que, sin embargo, no ha sucedido (3). Los dictÆmenes negativos se basan en la imposibilidad C 225 E/90 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 de aplicar la pr(cid:243)rroga de 20 aæos generalizada concedida a las sociedades IRI al sector espec(cid:237)fico de las concesiones de autopistas, el desequilibrio del plan financiero entre la duraci(cid:243)n de la concesi(cid:243)n, las inversiones, las contribuciones y las tarifas, la no aplicaci(cid:243)n de la normativa comunitaria y nacional en materia de contratos de trabajos pœblicos, y sobre todo porque la renovaci(cid:243)n de las concesiones deber(cid:237)a haberse realizado mediante el procedimiento de informaci(cid:243)n pœblica. A ra(cid:237)z de una carta de la Comisi(cid:243)n Europea al Gobierno italiano, de 30 de julio de 1998, en la que aquØlla exig(cid:237)a la asunci(cid:243)n del riesgo de gesti(cid:243)n por parte del concesionario, se cre(cid:243) una comisi(cid:243)n de tØcnicos externos encargada de la gesti(cid:243)n de los contratos de Autoestrade. Semejante medida estÆ, sin embargo, en contradicci(cid:243)n con la normativa italiana (4), que no permite la separaci(cid:243)n de construcci(cid:243)n y gesti(cid:243)n en la concesi(cid:243)n, y no garantiza la aplicaci(cid:243)n de las prescripciones de la Comisi(cid:243)n Europea, porque faltar(cid:237)a el principio del riesgo conexo a la gesti(cid:243)n de una obra. La pr(cid:243)rroga de la concesi(cid:243)n se justific(cid:243) ademÆs con la necesidad de cubrir los gastos de obras no pagadas y otros asuntos contenciosos; en realidad, en la concesi(cid:243)n se han previsto nuevas inversiones de aproximadamente 8 billones 400 000 millones de liras para mejorar todo el tramo Florencia-Bolonia, siendo as(cid:237) que, segœn los acuerdos del Gobierno de julio de 1996, s(cid:243)lo se hab(cid:237)an autorizado la construcci(cid:243)n del tramo del puerto Aglio-Canova y la mejora de la Florencia norte-Florencia sur. Todo esto sucede tambiØn en contra de la normativa nacional (5) y sin tener en cuenta de ninguna manera el hecho de que ya estÆ en curso de elaboraci(cid:243)n el plan general de transportes. ¿No considera la Comisi(cid:243)n que la renovaci(cid:243)n de la concesi(cid:243)n va en contra de las Directivas 1. 92/50/CEE, 93/37/CEE y 89/440/CEE, al no haber tenido lugar una licitaci(cid:243)n pœblica europea para la asignaci(cid:243)n de la concesi(cid:243)n (6)? ¿Opina que con la creaci(cid:243)n de una comisi(cid:243)n de tØcnicos se cumple el requisito exigido de aplicar el 2. principio del riesgo impl(cid:237)cito en la gesti(cid:243)n de una obra? 3. ¿C(cid:243)mo puede la Comisi(cid:243)n aceptar semejante pr(cid:243)rroga, que hace que sean vanos los trabajos de preparaci(cid:243)n de un plan general de transportes que refleje las indicaciones comunitarias en materia de reequilibrio modal y reducci(cid:243)n del trÆfico motorizado? (1) Sobre la base de la convenci(cid:243)n ANAS-Autoestrade de 4. 8. 1997 y actas adicionales de 11. 2. 1999 y julio de 1999. (2) VØanse las deliberaciones del Tribunal de Cuentas no 136 de 27. 10. 1997 y 20/E/98 de 17. 2. 1998, as(cid:237) como el dictamen del Antitrust emitido el 22 de mayo de 1998. (3) Hay que seæalar que las modificaciones de los plazos de las concesiones siempre se hab(cid:237)an realizado hasta ahora por la v(cid:237)a legislativa. (4) VØase la ley no 463 de 21. 5. 1955 y el decreto legislativo no 547 de 17. 4. 1948. (5) La normativa vigente no permite a las sociedades concesionarias y a la ANAS construir nuevos tramos de autopista si no han sido expresamente autorizados por la ley. De hecho estÆ todav(cid:237)a vigente la ley no 376 de 13. 8. 1975, que en el art(cid:237)culo 18 bis establec(cid:237)a la suspensi(cid:243)n de la construcci(cid:243)n de nuevas autopistas, tramos de autopistas y tœneles y ped(cid:237)a una reforma general del sistema de las concesionarias de autopistas. La reforma no se ha efectuado jamÆs. (6) DO L 209 de 24. 7. 1992, DO L 199 de 9. 8. 1993 y DO L 268 de 15. 9. 1989. Segœn la Directiva 89/440/CEE, las concesiones de trabajos pœblicos se asignan ordinariamente mediante el procedimiento de la licitaci(cid:243)n privada, mientras que la Directiva 93/37/CEE establece la licitaci(cid:243)n europea para la asignaci(cid:243)n de la concesi(cid:243)n de construcciones y gesti(cid:243)n. Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de enero de 2000) El procedimiento relativo a la pr(cid:243)rroga de la concesi(cid:243)n de Autostrade SpA se encuentra aœn abierto, aunque parece que va a dar lugar a una soluci(cid:243)n positiva. En efecto, las autoridades italianas han expresado su total disposici(cid:243)n a cooperar con la Comisi(cid:243)n y se han comprometido a adoptar las medidas necesarias respetando la legislaci(cid:243)n comunitaria. La previsi(cid:243)n de la comisi(cid:243)n independiente encargada de los procedimientos de gesti(cid:243)n de los contratos pœblicos de obras dependientes de la concesi(cid:243)n no deber(cid:237)a modificar el componente de riesgo derivado de la gesti(cid:243)n de una obra, ya que no tiene consecuencias para el plan financiero de la concesi(cid:243)n y constituye solamente una garant(cid:237)a suplementaria de la apertura de los contratos a la competencia. Teniendo en cuenta las consecuencias que pueda tener esta cuesti(cid:243)n, la Comisi(cid:243)n va a seguir examinando el proceso actual y no se procederÆ al archivo del expediente mientras la Comisi(cid:243)n no estØ convencida de que se han observado los principios de transparencia, no discriminaci(cid:243)n e igualdad de trato durante todo ese proceso. 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/91 La Comisi(cid:243)n estÆ plenamente comprometida en la promoci(cid:243)n de la «movilidad sostenible» dentro de la Comunidad, fomentando la creaci(cid:243)n de sistemas de transporte eficaces y compatibles con el medio ambiente a la vez que seguros y socialmente aceptables. El programa de acci(cid:243)n «Movilidad sostenible: perspectivas» especifica las iniciativas que pretende adoptar la Comisi(cid:243)n en este sentido. No obstante, la responsabilidad del desarrollo de los programas marco nacionales en materia de transportes e infraestructuras de transporte es competencia de los Estados miembros. La funci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n consiste en garantizar el cumplimiento de la legislaci(cid:243)n comunitaria en cuesti(cid:243)n. (2000/C 225 E/090) PREGUNTA ESCRITA P-2297/99 de Dorette Corbey (PSE) a la Comisi(cid:243)n (29 de noviembre de 1999) Asunto: Extracci(cid:243)n de gas natural en el Mar de los Wadden (Waddenzee) El Gobierno neerlandØs declar(cid:243) el Mar de los Wadden como «zona especial de conservaci(cid:243)n» (zona protegida) en el marco de la Directiva 92/43/CEE (1) relativa a la conservaci(cid:243)n de los hÆbitats naturales. ¿EstÆ al tanto la Comisi(cid:243)n de que el Gobierno neerlandØs tiene intenci(cid:243)n de autorizar la extracci(cid:243)n de 1. gas natural bajo determinadas condiciones? 2. ¿EstÆ al corriente la Comisi(cid:243)n de las opiniones de los expertos (entre ellas, la de la propia Comisi(cid:243)n en su Informe de las repercusiones sobre el medio ambiente para 1996), segœn las cuales no puede descartarse la posibilidad de que la extracci(cid:243)n de gas tenga consecuencias significativas para esta zona de singular carÆcter? ¿Comparte la Comisi(cid:243)n las opiniones de los expertos? 3. ¿No considera la Comisi(cid:243)n que la extracci(cid:243)n de gas natural puede resultar dif(cid:237)cilmente reconciliable con las obligaciones de protecci(cid:243)n de este entorno natural derivadas de la Directiva sobre los hÆbitats naturales? ¿Considera la Comisi(cid:243)n que, en este caso, se trata de «razones imperiosas de interØs pœblico de primer orden» que pudieran justificar la extracci(cid:243)n de gas natural en el Mar de los Wadden en virtud de la Directiva sobre los hÆbitats naturales? ¿EstÆ al corriente la Comisi(cid:243)n de otras alternativas para la extracci(cid:243)n de gas en el Mar de los Wadden? 4. ¿Considera la Comisi(cid:243)n que la realizaci(cid:243)n de un nuevo estudio (cid:129)como de hecho propuso el Gobierno neerlandØs el 5 de noviembre(cid:129) a fin de averiguar si la extracci(cid:243)n de gas natural provocarÆ un daæo irreversible a esta zona resulta estrictamente necesaria, en vista de los numerosos estudios ya realizados? ¿QuØ opini(cid:243)n le ofrece a la Comisi(cid:243)n un estudio de este tipo sobre daæos irreversibles, a la luz de lo expuesto en el apartado 3 del art(cid:237)culo 6 de la Directiva sobre los hÆbitats naturales en la que se habla de proyectos que puedan afectar a las zonas «de forma apreciable»? (1) DO L 206 de 22. 7. 1992, p. 7. Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) La Comisi(cid:243)n estÆ al corriente, a travØs de art(cid:237)culos aparecidos en la prensa y otros medios de 1. comunicaci(cid:243)n, de la decisi(cid:243)n del gobierno neerlandØs de permitir la extracci(cid:243)n de gas natural en el Mar de los Wadden bajo determinadas condiciones. No obstante, y de acuerdo con la informaci(cid:243)n de que hasta ahora dispone la Comisi(cid:243)n, esta decisi(cid:243)n deberÆ discutirse en el Parlamento neerlandØs antes de que entre en vigor. 2. La Comisi(cid:243)n carece de informaci(cid:243)n sobre este tema, por lo que no estÆ en condiciones de expresar su opini(cid:243)n sobre las consecuencias de tal extracci(cid:243)n para la importancia natural del Mar de los Wadden por el momento. 3. El Mar de los Wadden es una zona que debe protegerse en tanto que Ærea de protecci(cid:243)n especial con arreglo a la Directiva 79/409/CEE relativa a la conservaci(cid:243)n de las aves silvestres (1) y como «zona especial de conservaci(cid:243)n» en el sentido de la Directiva 92/43/CE del Consejo de 21 de mayo de 1992 sobre la conservaci(cid:243)n de los hÆbitats naturales y de la flora y fauna silvestres. La Comisi(cid:243)n estima, en funci(cid:243)n de la limitada informaci(cid:243)n de que dispone sobre el caso, que deber(cid:237)a llevarse a cabo una evaluaci(cid:243)n en el


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2305/99 υποβολή: Sir Robert Atkins (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Τα προβλήματα με το «Σφάλμα της χιλιετίας» στα αεροδρόμια.

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

text: 1. 8. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 219 E/133 (2000/C 219 E/165) GRAPTH ERVTHSH P-2267/99 ypobolh·: Sir Robert Atkins (PPE-DE) prow thn Epitroph· Ue·ma: Τα προβλη΄µατα του «Ιου΄ της Χιλιετι΄ας» στους αερολιµε΄νες (24 Noembri·oy 1999) Τι΄ µε΄τρα ε΄χει λα΄βει η΄ προ΄κειται να λα΄βει η Επιτροπη΄ για να εξασφαλι΄σει ο΄τι ο΄λοι οι διεθνει΄ς αερολιµε΄νες στην επικρα΄τεια των κρατω΄ν µελω΄ν δεν θα διατρε΄χουν τον κι΄νδυνο να προσβληθου΄ν απο΄ τον επονοµαζο΄µενο «Ιο΄ της Χιλιετι΄ας»; (2000/C 219 E/166) GRAPTH ERVTHSH E-2303/99 ypobolh·: Sir Robert Atkins (PPE-DE) prow thn Epitroph· Ue·ma: Το προ΄βληµα του «Σφα΄λµατος της χιλιετι΄ας » στα αεροδρο΄µια (13 Dekembri·oy 1999) Ει΄ναι ικανοποιηµε΄νη η Επιτροπη΄ µε την προστασι΄α και την ασφα΄λεια που προσφε΄ρουν τα διεθνη΄ αεροδρο΄µια στους ταξιδιω΄τες της ΕΕ απο΄ την απειλη΄ που ει΄ναι γνωστη΄ ως «Σφα΄λµα της χιλιετι΄ας»; (2000/C 219 E/167) GRAPTH ERVTHSH E-2304/99 ypobolh·: Sir Robert Atkins (PPE-DE) prow thn Epitroph· Ue·ma: Τα προβλη΄µατα µε το «Σφα΄λµα της χιλιετι΄ας» στα αεροδρο΄µια (13 Dekembri·oy 1999) Προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να εκδω΄σει ανακοινω΄σεις σχετικα΄ µε την απειλη΄ για τον εξοπλισµο΄ των διεθνω΄ν αεροδροµι΄ων που προε΄ρχεται απο΄ το λεγο΄µενο «Σφα΄λµα της χιλιετι΄ας»; (2000/C 219 E/168) GRAPTH ERVTHSH E-2305/99 ypobolh·: Sir Robert Atkins (PPE-DE) prow thn Epitroph· Ue·ma: Τα προβλη΄µατα µε το «Σφα΄λµα της χιλιετι΄ας» στα αεροδρο΄µια (13 Dekembri·oy 1999) Πο΄σα διεθνη΄ αεροδρο΄µια εντο΄ς της ΕΕ ε΄χουν συµµορφωθει΄ µε τις ρυθµι΄σεις που απαιτου΄νται για την αποφυγη΄ ζηµιω΄ν, κινδυ΄νων η΄ καθυστερη΄σεων για επιβα΄τες και φορτι΄α που µπορει΄ να προε΄λθουν απο΄ το λεγο΄µενο «Σφα΄λµα της χιλιετι΄ας»; Koinh· apa·nthsh toy kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w stiw grapte·w ervth·seiw P-2267/99, E-2303/99, E-2304/99 kai E-2305/99 (16 Dekembri·oy 1999) Ο ρο΄λος της Επιτροπη΄ς στον τοµε΄α των αεροµεταφορω΄ν και των αερολιµε΄νων, ο΄πως και σε α΄λλους τοµει΄ς ο΄που πρε΄πει να αντιµετωπιστει΄ το προ΄βληµα της αλλαγη΄ς ηµεροµηνι΄ας ενο΄ψει της µετα΄βασης στο 2000 (Y2K), συνι΄σταται, κυρι΄ως, στο να διευκολυ΄νει τη δια΄δοση των πληροφοριω΄ν. Συ΄µφωνα µε τις αρµοδιο΄τητες των κρατω΄ν µελω΄ν και την αρχη΄ της επικουρικο΄τητας, η πρωταρχικη΄ ευθυ΄νη για την αντιµετω΄πιση του «ιου΄ του 2000» στους αερολιµε΄νες, εµπι΄πτει στις αρχε΄ς των αερολιµε΄νων και τις εθνικε΄ς αρχε΄ς της πολιτικη΄ς αεροπορι΄ας. Οι κανονισµοι΄ ασφα΄λειας ε΄χουν συµφωνηθει΄ διεθνω΄ς σε παγκο΄σµια βα΄ση και τα κρα΄τη µε΄λη φε΄ρουν την ευθυ΄νη για την εξασφα΄λιση της τη΄ρησης των κανο΄νων και των κανονισµω΄ν που εφαρµο΄ζονται στους αερολιµε΄νες. Ορισµε΄νοι διεθνει΄ς οργανισµοι΄ πρε΄πει να διαδραµατι΄σουν το δικο΄ τους ρο΄λο ανα΄λογα µε τις αρµοδιο΄τητε΄ς τους. C 219 E/134 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 1. 8. 2000 Ο ∆ιεθνη΄ς Οργανισµο΄ς Πολιτικη΄ς Αεροπορι΄ας (∆ΟΠΑ) εκπο΄νησε κριτη΄ρια αξιολο΄γησης για τον «ιο΄ του 2000», τα οποι΄α καλυ΄πτουν τις υπηρεσι΄ες εναε΄ριας κυκλοφορι΄ας, τους αερολιµε΄νες και τις αεροπορικε΄ς εταιρει΄ες, και κα΄λεσε τα κρα΄τη µε΄λη του να διενεργη΄σουν κριτικη΄ αξιολο΄γηση συµµο΄ρφωσης ενο΄ψει της µετα΄βασης στο 2000 και να παρα΄σχουν τις κατα΄λληλες πληροφορι΄ες σχετικα΄ µε το καθεστω΄ς συµµο΄ρφωσης των αντι΄στοιχων υπηρεσιω΄ν τους. Οι πληροφορι΄ες αυτε΄ς διατι΄θενται στους εξουσιοδοτηµε΄νους υπαλλη΄λους, και ο ∆ΟΠΑ ε΄χει υποβα΄λει ε΄κθεση αξιολο΄γησης της ετοιµο΄τητας σε παγκο΄σµια κλι΄µακα ενο΄ψει της µετα΄βασης στο 2000, η οποι΄α ει΄ναι προσιτη΄ στο κοινο΄. Ο Eurocontrol εστια΄ζεται, κυρι΄ως, στην εκπο΄νηση σχεδι΄ων αντιµετω΄πισης εκτα΄κτων καταστα΄σεων. Σε συνεργασι΄α µε το ∆ΟΠΑ, ο Eurocontrol προχωρα΄ στη συ΄σταση ευρωπαι¤κη΄ς περιφερειακη΄ς συντονιστικη΄ς µονα΄δας Y2K για τη συλλογη΄ και τη δια΄δοση πληροφοριω΄ν στις χω΄ρες της περιοχη΄ς, προκειµε΄νου να αντιµετωπιστει΄ ενδεχο΄µενη διατα΄ραξη των συστηµα΄των αεροµεταφορω΄ν µε διορθωτικε΄ς δρα΄σεις των λειτουργικω΄ν µε΄τρων αντιµετω΄πισης απροο΄πτων. Η µονα΄δα αυτη΄ θα ει΄ναι εγκατεστηµε΄νη στην Κεντρικη΄ Μονα΄δα ∆ιαχει΄ρισης της Ροη΄ς του Eurocon- trol στις Βρυξε΄λλες, ο΄που θα λειτουργη΄σει στις 31 ∆εκεµβρι΄ου και την 1η Ιανουαρι΄ου 2000. Συµπληρω΄νοντας την πρωτοβουλι΄α του ∆ΟΠΑ, η Ευρωπαι¤κη΄ ∆ια΄σκεψη Πολιτικη΄ς Αεροπορι΄ας (ECAC) ε΄χει µελετη΄σει τις νοµικε΄ς πτυχε΄ς πιθανω΄ν γραµµω΄ν δρα΄σης, που εξετα΄ζονται σε σχε΄ση µε την ετοιµο΄τητα ενο΄ψει της µετα΄βασης στο 2000, καθω΄ς και πιθανου΄ς περιορισµου΄ς των λειτουργιω΄ν στις περιπτω΄σεις ο΄που δεν υπα΄ρχουν πληροφορι΄ες σχετικα΄ µε το καθεστω΄ς συµµο΄ρφωσης η΄ υπα΄ρχουν λο΄γοι αµφιβολιω΄ν ως προς τη µη συµµο΄ρφωση. Έχει διαµορφωθει΄ κοινη΄ προσε΄γγιση για την αντιµετω΄πιση των περιπτω΄σεων, ο΄που οι παρεχο΄µενες πληροφορι΄ες θεωρου΄νται ανεπαρκει΄ς για την επι΄λυση σηµαντικω΄ν προβληµα΄των. Η κατα΄σταση θα διερευνηθει΄ στο προσεχε΄ς µε΄λλον και, εφο΄σον κρι΄νεται αναγκαι΄ο, θα εξεταστει΄ η ανα΄ληψη δρα΄σεως. Η ∆ιεθνη΄ς Οργα΄νωση Εναε΄ριων Μεταφορω΄ν (IATA), µε την οποι΄α συνεργα΄στηκε το ∆ιεθνε΄ς Συµβου΄λιο Αεροδροµι΄ων (ACI), εκπο΄νησε το βιοµηχανικο΄ ε΄ργο Y2K, το οποι΄ο καθιερω΄θηκε τον Ιου΄νιο 1998 και εστια΄ζεται στην αυ΄ξηση της ευαισθητοποι΄ησης και της ενηµε΄ρωσης, την ενι΄σχυση της συνεργασι΄ας στο βιοµηχανικο΄ τοµε΄α, τη συλλογη΄ πληροφοριω΄ν σχετικα΄ µε την ετοιµο΄τητα ενο΄ψει της µετα΄βασης στο 2000 και την προω΄θηση του σχεδιασµου΄ αντιµετω΄πισης απροο΄πτων. Με΄σω της IATA, οι αεροπορικε΄ς εταιρει΄ες υλοποι΄ησαν προ΄γραµµα που περιλαµβα΄νει συστη΄µατα εναε΄ριας κυκλοφορι΄ας και αερολιµε΄νες, κατασκευαστε΄ς αεροσκαφω΄ν, κινητη΄ρων και ηλεκτρονικω΄ν συστηµα΄των αεροπλοι΅ας. Με βα΄ση τις πληροφορι΄ες και τις εκθε΄σεις που ε΄λαβε, για παρα΄δειγµα τις εκθε΄σεις των εκπροσω΄πων διεθνω΄ν κυβερνητικω΄ν και βιοµηχανικω΄ν οργανισµω΄ν στη συνα΄ντηση εργασι΄ας που οργανω΄θηκε απο΄ την Επιτροπη΄ στις 29- 30 Σεπτεµβρι΄ου, η Επιτροπη΄ θεωρει΄ ο΄τι ο τοµε΄ας των αεροµεταφορω΄ν ε΄χει προχωρη΄σει αρκετα΄ ο΄σον αφορα΄ τις προετοιµασι΄ες προκειµε΄νου να αντιµετωπιστου΄ν τα προβλη΄µατα που ενδε΄χεται να ανακυ΄ψουν στις ευρωπαι¤κε΄ς χω΄ρες, συ΄µφωνα τα σχε΄δια που προορι΄ζονται για την επι΄τευξη της συµµο΄ρφωσης και προ΄βλεψης µε΄τρων για ενδεχο΄µενες ε΄κτακτες καταστα΄σεις. Τε΄τοια σχε΄δια καλυ΄πτουν ικανοποιητικα΄ τις α΄µεσες ανησυχι΄ες σχετικα΄ µε την ασφα΄λεια. Ωστο΄σο δεν µπορει΄ να αποκλειστει΄ η πιθανο΄τητα περιορισµω΄ν της χωρητικο΄τητας στις ηµε΄ρες που θα ακολουθη΄σουν µετα΄ την αλλαγη΄ του ε΄τους. Πιο συγκεκριµε΄να, συ΄µφωνα µε τις διαθε΄σιµες πληροφορι΄ες, ε΄χουν η΄δη εφαρµοστει΄ η΄ αναµε΄νεται να ολοκληρω- θου΄ν εγκαι΄ρως για την αλλαγη΄ ηµεροµηνι΄ας στα διεθνη΄ αεροδρο΄µια των κρατω΄ν µελω΄ν, πλη΄ρη και ολοκληρωµε΄να προγρα΄µµατα για τον εντοπισµο΄ και την αντιµετω΄πιση ενδεχοµε΄νων προβληµα΄των ενο΄ψει της µετα΄βασης στο 2000. Αναφε΄ρεται επι΄σης ο΄τι, µετα΄ απο΄ αι΄τηµα της Ευρωπαι¤κη΄ς συνο΄δου κορυφη΄ς της Κολωνι΄ας, συστα΄θηκε απο΄ την Επιτροπη΄, τον Ιου΄λιο 1999, οµα΄δα εργασι΄ας υψηλου΄ επιπε΄δου για την αλλαγη΄ ηµεροµηνι΄ας της χιλιετι΄ας, η οποι΄α συνε΄ρχεται κα΄θε µη΄να και θα συνεχι΄σει, ε΄ως το τε΄λος του τρε΄χοντος ε΄τους, να αντιµετωπι΄ζει δια΄φορες πτυχε΄ς του «ιου΄ του 2000» σε κοινοτικο΄ επι΄πεδο. (2000/C 219 E/169) GRAPTH ERVTHSH E-2269/99 ypobolh·: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Κι΄νδυνοι απο΄ τη χρη΄ση ιατρικω΄ν προι¤ο΄ντων απο΄ PVC µε µεγα΄λη περιεκτικο΄τητα σε DEHP Μετα΄ την απο΄συρση παιχνιδιω΄ν που κατασκευα΄ζονται απο΄ PVC µι΄α νε΄α καταγγελι΄α της Greenpeace αναφε΄ρεται σε ιατρικα΄ προι¤ο΄ντα, ο΄πως ει΄ναι οι φια΄λες αι΄µατος, ορω΄ν η΄ παρεντερικη΄ς διατροφη΄ς, που περιε΄χουν το ι΄διο υλικο΄ των οποι΄ων η περιεκτικο΄τητα σε DEHP ει΄ναι 800 φορε΄ς υψηλο΄τερη απο΄ τα επιτρεπτα΄ ο΄ρια και χρησιµοποιου΄νται συχνο΄τατα στα νοσοκοµει΄α


title: Commission Regulation (EC) No 2632/1999 of 13 December 1999 amending Regulation (EEC) No 1627/89 on the buying in of beef by invitation to tender

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention buying
product quality

text: 14. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 321/15 COMMISSION REGULATION (EC) No 2632/1999 of 13 December 1999 amending Regulation (EEC) No 1627/89 on the buying in of beef by invitation to tender THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 805/68 of 27 June 1968 on the common organisation of the market in beef and veal (1), as last amended by Regulation (EC) No 1633/ 98 (2), and in particular Article 6(7) thereof, support for the market result, on the basis of the prices of which the Commission is aware, in an amendment, in accordance with the Annex hereto, to the list of Member States or regions of a Member State where buying in is open by invitation to tender, and the list of the quality groups which may be bought in, Whereas: HAS ADOPTED THIS REGULATION: (1) (2) Commission Regulation (EEC) No 1627/89 of 9 June 1989 on the buying in of beef by invitation to tender (3), as last amended by Regulation (EC) No 2125/1999 (4), opened buying in by invitation to tender in certain Member States or regions of a Member State for certain quality groups; the application of Article 6(2), (3) and (4) of Regulation (EEC) No 805/68 and the need to limit intervention to buying in the quantities necessary to ensure reasonable Article 1 The Annex to Regulation (EEC) No 1627/89 is hereby replaced by the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 14 December 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 13 December 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 148, 28. 6. 1968, p. 24. (2) OJ L 210, 28. 7. 1998, p. 17. (3) OJ L 159, 10. 6. 1989, p. 36. (4) OJ L 261, 7. 10. 1999, p. 11. L 321/16 EN Official Journal of the European Communities 14. 12. 1999 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estados miembros o regiones de Estados miembros y grupos de calidades previstos en el apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1627/89 Medlemsstater eller regioner og kvalitetsgrupper, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1627/89 Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats sowie die in Artikel 1 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1627/89 genannten Qualitätsgruppen Κράτη µέλη ή περιοχές κρατών µελών και οµάδες ποιότητος που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1627/89 Member States or regions of a Member State and quality groups referred to in Article 1 (1) of Regulation (EEC) No 1627/89 États membres ou régions d'États membres et groupes de qualités visés à l'article 1er paragraphe 1 du règlement (CEE) no 1627/89 Stati membri o regioni di Stati membri e gruppi di qualità di cui all'articolo 1, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 1627/89 In artikel 1, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 1627/89 bedoelde lidstaten of gebieden van een lidstaat en kwaliteitsgroepen Estados-Membros ou regiões de Estados-Membros e grupos de qualidades referidos no n. o 1 do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 1627/89 Jäsenvaltiot tai alueet ja asetuksen (ETY) N:o 1627/89 1 artiklan 1 kohdan tarkoittamat laaturyhmät Medlemsstater eller regioner och kvalitetsgrupper som avses i artikel 1. 1 i förordning (EEG) nr 1627/89 Estados miembros o regiones de Estados miembros Medlemsstat eller region Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats Κράτος µέλος ή περιοχές κράτους µέλους Member States or regions of a Member State États membres ou régions d'États membres Stati membri o regioni di Stati membri Lidstaat of gebied van een lidstaat Estados-Membros ou regiões de Estados-Membros Jäsenvaltiot tai alueet Medlemsstater eller regioner België-Belgique Danmark France Ireland Northern Ireland Categoría A Kategori A Kategorie A Κατηγορία Α Category A Catégorie A Categoria A Categorie A Categoria A Luokka A Kategori A R × × U Categoría C Kategori C Kategorie C Κατηγορία Γ Category C Catégorie C Categoria C Categorie C Categoria C Luokka C Kategori C R × × O × × × O U × ×


title: PREGUNTA ESCRITA E-2269/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisión. Riesgos derivados del uso de productos médicos de PVC con gran contenido en DEHP.

text: C 219 E/134 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 Internacional (OACI) ha establecido una serie de criterios de La Organizaci(cid:243)n de la Aviaci(cid:243)n Civil evaluaci(cid:243)n del efecto 2000 en los servicios de trÆfico aØreo, aeropuertos y operadores de naves y ha invitado a sus Estados miembros a efectuar una evaluaci(cid:243)n de la adecuaci(cid:243)n al aæo 2000 y a suministrar informaci(cid:243)n sobre el estado de adaptaci(cid:243)n de sus servicios. Esta informaci(cid:243)n se encuentra a disposici(cid:243)n de las personas habilitadas y la OACI ha presentado pœblicamente un informe sobre la adaptaci(cid:243)n del conjunto de los miembros de la organizaci(cid:243)n a los problemas del efecto 2000. Eurocontrol estÆ centrando sus esfuerzos en la puesta a punto de un plan de emergencia. Ha creado, en colaboraci(cid:243)n con la OACI, una unidad de coordinaci(cid:243)n europea de recogida y difusi(cid:243)n de la informaci(cid:243)n en los pa(cid:237)ses del Ærea europea con el fin de introducir acciones correctivas de las medidas operativas de urgencia en caso de fallos en los sistemas de gesti(cid:243)n del trÆfico aØreo. Dicha unidad se ubicarÆ en la unidad de trÆfico aØreo central de Eurocontrol, en Bruselas, y funcionarÆ los d(cid:237)as 31 de diciembre de 1999 y 1 de enero de 2000. AdemÆs de la iniciativa de la OACI, la Conferencia Europea de la Aviaci(cid:243)n Civil (CEAC) ha examinado los aspectos legales por lo que respecta a las acciones a adoptar en caso de que se produjeran problemas como consecuencia de la no adaptaci(cid:243)n al efecto 2000, y por lo que se refiere a las limitaciones de las operaciones en los casos en los que no hay informaci(cid:243)n disponible sobre el grado de adecuaci(cid:243)n o hay indicios de no adaptaci(cid:243)n. Se ha elaborado un procedimiento comœn para dirigirse a aquØllos Estados cuya informaci(cid:243)n se considera inadecuada con el fin de resolver los temas pendientes. La situaci(cid:243)n se examinarÆ en un futuro muy pr(cid:243)ximo y, si fuera oportuno, se estudiarÆ la acci(cid:243)n oportuna. La Asociaci(cid:243)n de Transporte AØreo Internacional (IATA) en cooperaci(cid:243)n con el Consejo Internacional de Aeropuertos (ACI), elabor(cid:243) un plan para la industria puesto en marcha en junio de 1998 cuyos ejes principales son la sensibilizaci(cid:243)n, el la recopilaci(cid:243)n de informaci(cid:243)n sobre la adecuaci(cid:243)n de cara al 2000 y el apoyo a planes de emergencia. A travØs de la IATA, las l(cid:237)neas aØreas han desarrollado un programa que incluye sistemas de gesti(cid:243)n del trÆfico aØreo y aeropuertos, aviones y fabricantes de motores y equipos electr(cid:243)nicos. fomento de la cooperaci(cid:243)n en la industria, Sobre la base de la informaci(cid:243)n y los informes recibidos, por ejemplo, los informes de los representantes de organizaciones internacionales pœblicas y privadas durante el seminario organizado por la Comisi(cid:243)n los d(cid:237)as 29 y 30 de septiembre de 1999, la Comisi(cid:243)n considera que la industria de la aviaci(cid:243)n europea se encuentra en una fase muy avanzada de preparaci(cid:243)n frente a los posibles problemas que pueda plantear el efecto 2000 en los pa(cid:237)ses europeos, de acuerdo con los planes de conformidad y de emergencia. Dichos planes cubren de forma satisfactoria todos los problemas en materia de seguridad. No obstante, no pueden excluirse problemas de capacidad en los d(cid:237)as posteriores a la fecha del 1 de enero de 2000. Por lo que se refiere a los aeropuertos internacionales de los Estados miembros, la informaci(cid:243)n disponible indica que se han llevado a cabo o estÆn en curso planes pormenorizados de estudio y soluci(cid:243)n de los problemas planteados por el efecto 2000 que se concluirÆn con Øxito en el plazo previsto. Cabe mencionar que, tal como se solicit(cid:243) en el Consejo de Colonia, en julio de 1999 se cre(cid:243) un grupo de trabajo de alto nivel en relaci(cid:243)n con el cambio de fecha. Sus reuniones mensuales se continuarÆn a lo largo del presente aæo con el fin de tratar los distintos aspectos del efecto 2000. (2000/C 219 E/169) PREGUNTA ESCRITA E-2269/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Riesgos derivados del uso de productos mØdicos de PVC con gran contenido en DEHP Tras la retirada de juguetes fabricados a base de PVC, una nueva denuncia de Greenpeace hace referencia a productos mØdicos -como son las botellas de sangre o sueros o las utilizadas en la alimentaci(cid:243)n parenteral- que contienen el mismo material, cuyo contenido en DEHP es 800 veces superior a los l(cid:237)mites permitidos y que se utilizan con much(cid:237)sima frecuencia en los centros hospitalarios. 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/135 Se sospecha que la sustancia t(cid:243)xica en cuesti(cid:243)n causa procesos de carcinog(cid:237)nesis, y entraæa riesgos para la fecundidad, puede producir daæos en embriones y es irritante para la piel, los ojos y el aparato respiratorio, mientras que en la incineraci(cid:243)n de los residuos se liberan dioxinas. 1. 2. ¿Tiene la Comisi(cid:243)n el prop(cid:243)sito de examinar las nuevas denuncias de Greenpeace? ¿QuØ medidas piensa tomar para limitar el uso de PVC en los casos citados? Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de enero de 2000) Determinados productos, como bolsas para sangre, equipos de perfusi(cid:243)n y tubos gastrointestinales, se fabrican con PVC flexible (es decir, PVC que contiene ftalatos) y estÆn cubiertos por la Directiva no 93/42/CEE del Consejo, de 14 de junio de 1993, relativa a los productos sanitarios (1). El fabricante debe asegurarse de que los productos cumplen todos los requisitos aplicables y, en particular, debe efectuar un anÆlisis de riesgos/beneficios y evaluar la biocompatibilidad y toxicidad de los materiales utilizados. AdemÆs, los productos mencionados se someten a evaluaci(cid:243)n externa, a fin de comprobar su conformidad con la Directiva. En efecto, es preciso insistir en que la situaci(cid:243)n en el caso de los productos sanitarios no puede compararse con la de otros productos, como los juguetes. El PVC flexible utilizado para productos sanitarios estÆ sujeto a varias normas y a farmacopeas monogrÆficas utilizadas por los fabricantes al seleccionar y probar sus materiales. En el marco del Reglamento (CEE) no 793/93 del Consejo, de 23 de marzo de 1993, sobre evaluaci(cid:243)n y control del riesgo de las sustancias existentes (2), la Comisi(cid:243)n inici(cid:243) hace unos aæos una evaluaci(cid:243)n global de los riesgos del ftalato de di(2-etilhexilo) (DIHP). EstÆ previsto que la evaluaci(cid:243)n de los riesgos concluya durante el primer semestre de 2000 y, entre otras cosas, cubrirÆ la utilizaci(cid:243)n del DIHP en aplicaciones sanitarias. Sobre la base de dicha evaluaci(cid:243)n de riesgos, la Comisi(cid:243)n formularÆ, si procede, una recomendaci(cid:243)n de reducci(cid:243)n de riesgos, que constituirÆ la base de medidas comunitarias propuestas en el marco de la Directiva no 76/769/CEE del Consejo, de 27 de julio de 1976, relativa a la aproximaci(cid:243)n de las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas de los Estados miembros que limitan la comerciali- zaci(cid:243)n y el uso de determinadas sustancias y preparados peligrosos (3) o en el marco de otros instrumentos legislativos comunitarios existentes. (1) DO L 125 de 19. 5. 1999 (rectificaci(cid:243)n). (2) DO L 224 de 3. 9. 1993 (rectificaci(cid:243)n). (3) DO L 262 de 27. 9. 1976. (2000/C 219 E/170) PREGUNTA ESCRITA E-2270/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Aumento de los niveles de ozono en Grecia y los restantes pa(cid:237)ses mediterrÆneos Segœn el informe de la Comisi(cid:243)n Europea sobre el ozono, este aæo se han observado en Grecia las mayores concentraciones de ozono, tanto en cantidad como en duraci(cid:243)n. Las propuestas de la Comisi(cid:243)n fijan como objetivo la reducci(cid:243)n de la exposici(cid:243)n al ozono en un 70 % con respecto a 1990, pero los pa(cid:237)ses meridionales de la UE consideran que no se han tenido suficientemente en cuenta las especiales condiciones geogrÆficas y climÆticas (calor, sol, humedad) que agravan el problema, y sostienen que el coste es «desproporcionado» en relaci(cid:243)n con el beneficio. Dado que es imperativo adoptar las medidas necesarias con el fin de reducir los niveles de la contamina- ci(cid:243)n, ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n quØ posibles actuaciones pueden cofinanciarse, para que se solucione el problema?