title: WRITTEN QUESTION E-2399/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission. Cleaning up the legacy of asbestos pollution in the European Union.

eurovoc_concepts:
air quality
asbestos
directive (EU)
environmental protection
hazardous waste
health risk
market approval
pollution control measures

text: C 330 E/10 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 applied by each Member State to regulation of products emitting low level radiation, for example in relation to the import of wastes, component and finished products; discharges into air or cross border waterways; import of meat and livestock from overseas countries whose standards are less strict than the EU(cid:146)s. (1) OJ L 159, 29. 6. 1996, p. 1. Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (17 January 2000) Council Directive 96/29/Euratom of 13 May 1996, establishes the basic safety standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionising radiation. The Directive must be implemented in national legislation by May 2000. It replaces the previous standards laid down in Council Directive 80/836/Euratom as amended by Directive 84/467/Euratom (1). Since the first standards were introduced in 1959, revisions have regularly been adopted to take account of evolving knowledge of the effects of ionising radiation and operational experience in radiation protection. The new Directive addresses the issue of very low levels of radioactivity in consumer goods in a more coherent and restrictive way than previously. Exemption values below which sources need not be reported, are in general much lower than before. This guarantees that such goods can circulate freely. The possible exposure of the population as a result of trace amounts of radioactivity is negligible. The basic safety standards ensure uniform introduction in Member States(cid:146) legislation of exemption values. For the release of materials which can be re-used or recycled, the new Directive specifies the basis for setting clearance levels. These are set by Member States, taking Community guidance into account. With regard to discharges of effluents in air or waterways, it is up to Member States to set the discharge limits, while respecting the dose limit to members of the public. However, under Article 37 of the Euratom Treaty, Member States submit to the Commission general data on each plan for the disposal of radioactive waste, and the Commission gives an opinion whether this is liable to affect the environment of other Member States. With regard to foodstuffs, Council Regulation (EEC) No 737/90 of 22 March 1990 on the conditions governing imports of agricultural products originating in third countries following the accident at the Chernobyl nuclear power station (2) establishes maximum permitted levels of radioactivity for the import from third countries. Compliance with these levels is ensured by Member States. (1) OJ L 265, 5. 10. 1984. (2) OJ L 82, 29. 3. 1990. (2000/C 330 E/009) WRITTEN QUESTION E-2399/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (16 December 1999) Subject: Cleaning up the legacy of asbestos pollution in the European Union The use of asbestos fibres has been banned since 1997 because of the risk to public health. This legacy of pollution therefore needs to be disposed of as rapidly and as efficiently as possible. A detailed inventory of asbestos and clear directives on disposal are of the utmost importance in this respect. 1. Does the Commission have an accurate and detailed inventory of the (cid:145)historical(cid:146) use of asbestos in the 15 EU Member States on the basis of sales figures of the asbestos producers? If not, will the Commission set about creating such an inventory so that disposal can be carried out rapidly and efficiently in the near future? 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/11 2. 3. 4. 5. 6. 7. How much asbestos was produced and used in the European Union in 1997? In the Commission(cid:146)s opinion, in how many factories was asbestos used? In the Commission(cid:146)s opinion, in how many office buildings was asbestos used? In the Commission(cid:146)s opinion, in how many homes was asbestos used? In the Commission(cid:146)s opinion, in how many school buildings was asbestos used? In the Commission(cid:146)s opinion, which buildings need to be cleaned up as a matter of priority? 8. What directives has the Commission drafted to achieve a rapid and efficient disposal of the legacy of asbestos pollution? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (3 March 2000) The marketing and use of five of the six different types of asbestos have been banned in the Community since 1991. On 26 July 1999, the Commission adopted Directive 1999/77/EC of 26 July 1999 adapting to technical progress for the sixth time Annex I to Council Directive 76/769/EEC on the approximation of the laws, regulations and administrative provisions of the Member States relating to restrictions on the marketing and use of certain dangerous substances and preparations (asbestos) (1) which extends this ban to all types of asbestos from 1 January 2005 at the latest. There are only very limited exceptions to this ban, and these will be reviewed by the Commission before 1 January 2003. This Directive should prevent any increase in the stock of asbestos in the Community. The Commission does not have a detailed inventory of the use of asbestos in the Member States. The Commission does not have the information requested in items 2-7 of the Honourable Member(cid:146)s questions. Asbestos waste is subject to general waste legislation, namely Council Directive 75/442/EEC of 15 July 1975 on waste (2) (as modified). Furthermore, asbestos waste constitutes hazardous waste under Council Directive 91/689/EEC of 12 December 1991 (3) when it is contained in insulation materials present in construction and demolition waste. Council Directive 87/217/EEC of 19 March 1987 on the prevention and reduction of environmental pollution by asbestos (4) contains some basic rules as regards the removal and disposal of asbestos waste. Those provisions do not require a rapid and efficient disposal of such asbestos waste. (1) OJ L 207, 6. 8. 1999. (2) OJ L 194, 25. 7. 1975. (3) OJ L 377, 31. 12. 1991. (4) OJ L 85, 28. 3. 1987. (2000/C 330 E/010) WRITTEN QUESTION P-2451/99 by Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) to the Commission (13 December 1999) Subject: Overlapping of meetings of the Commission and of the European Parliament The Commission regularly organises meetings or (press) conferences on dates which coincide with part- sessions of the European Parliament in Strasbourg or Brussels. On Friday 19 November 1999, for example, Commissioner Kinnock held a press conference and working luncheon in The Hague which MEPs were also invited to attend, although the European Parliament was sitting in Strasbourg on that day. Does not the Commission agree that such overlapping of meetings and conferences is undesirable, 1. given that the Commission has to attend meetings of Parliament?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2380/99 från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen. Kampen mot våld mot kvinnor.

eurovoc_concepts:
invitation to tender
position of women
public awareness campaign
violence

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/153 (2000/C 219 E/194) SKRIFTLIG FR¯GA E-2380/99 fr(cid:229)n Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Kampen mot v(cid:229)ld mot kvinnor Ett anbudsf(cid:246)rfarande har inletts inom ramen f(cid:246)r den europeiska kampanjen f(cid:246)r att uppm(cid:228)rksamma allm(cid:228)nheten p(cid:229) kampen mot v(cid:229)ld mot kvinnor. Det g(cid:228)ller presentationen av f(cid:246)rslag till informations- och kommunikationsprojekt p(cid:229) europeisk niv(cid:229), vilka kommer att ges tekniskt och/eller ekonomiskt st(cid:246)d. Kan kommissionen tala om hur m(cid:229)nga och vilka projekt man har valt ut, samt hur mycket dessa kostar? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (27 januari 2000) Inom ramen f(cid:246)r den europeiska kampanjen f(cid:246)r att (cid:246)ka allm(cid:228)nhetens medvetenhet om v(cid:229)ld mot kvinnor, har en f(cid:246)rslagsinfordran offentliggjorts i tv(cid:229) omg(cid:229)ngar i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den f(cid:246)rsta omg(cid:229)ngen offentliggjordes den 7 april 1999 med sista datum f(cid:246)r inl(cid:228)mning av projekt den 21 maj 1999, och den andra omg(cid:229)ngen offentliggjordes den 10 augusti 1999 med sista datum f(cid:246)r inl(cid:228)mning av projekt den 21 september 1999. Kommissionen kommer att skicka den utf(cid:246)rliga f(cid:246)rteckningen (cid:246)ver de godk(cid:228)nda projekten direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat. (2000/C 219 E/195) SKRIFTLIG FR¯GA E-2385/99 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Tyskt bist(cid:229)nd f(cid:246)r bygge av laboratorium f(cid:246)r kemiska vapen Tysklands f(cid:246)rsvarsministerium har nyligen medgivit sin avsikt att hj(cid:228)lpa Turkiet bygga ett milit(cid:228)rt kemiskt laboratorium. Projektet kommer att ha (cid:148)en renodlat defensiv karakt(cid:228)r(cid:148). Dessutom citerade programmet (cid:148)Kennzeichen D(cid:148) i kanalen ZDF nyligen milit(cid:228)ra k(cid:228)llor som h(cid:228)vdade att Turkiets armØ den 11 maj 1999 satte in kemiska vapen mot den kurdiska r(cid:246)relsen PKK. D(cid:228)rvid skall tjugo kurder ha omkommit. Av en unders(cid:246)kning vid M(cid:252)nchens universitet framg(cid:229)r det ytterligare att stridsspetsarna till de kemiska granater som anv(cid:228)ndes av turkarna hade levererats av de tyska f(cid:246)retagen Buck och Depyfag. K(cid:228)nner kommissionen till att Tyskland st(cid:246)tt bygget av ett nytt milit(cid:228)rt kemiskt laboratorium i 1. Turkiet? 2. St(cid:229)r detta tysk-turkiska samarbete i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med internationella och europeiska skyldig- heter och (cid:229)taganden p(cid:229) avrustningens och rustningsbegr(cid:228)nsningens omr(cid:229)de, s(cid:228)rskilt d(cid:229) med tanke p(cid:229) kemiska vapen? 3. ˜mnar kommissionen mots(cid:228)tta sig att Tyskland ger bist(cid:229)nd till bygget av ett nytt milit(cid:228)rt kemiskt laboratorium i Turkiet nu n(cid:228)r kommissionen f(cid:229)tt veta om detta? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: p(cid:229) vilka s(cid:228)tt t(cid:228)nker kommissionen l(cid:229)ta sin inst(cid:228)llning komma till den tyska regeringens k(cid:228)nnedom? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: varf(cid:246)r inte? 4. K(cid:228)nner kommissionen till att Turkiets armØ den 11 maj 1999 satte in kemiska vapen mot den kurdiska r(cid:246)relsen PKK? Om inte: hur kan det komma sig att kommissionen inte k(cid:228)nner till att en kandidatstat f(cid:246)r anslutning p(cid:229) detta s(cid:228)tt (cid:246)vertr(cid:228)tt FN:s konvention om kemiska vapen? 5. Har kommissionen inf(cid:246)r Turkiets regering tillk(cid:228)nnagivit sitt missn(cid:246)je med denna (cid:246)vertr(cid:228)delse? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: hur reagerade Turkiets regering? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: p(cid:229) vilka s(cid:228)tt t(cid:228)nker kommissionen l(cid:229)ta sitt missn(cid:246)je komma till den turkiska regeringens k(cid:228)nnedom? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: varf(cid:246)r inte?


title: Id-Direttiva tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill 1999/92/KE tas-16 ta’ Diċembru 1999 dwar il-ħtiġiet minimi għat-titjib tas-sigurtà u s-saħħa tal-ħaddiema potenzjalment fir-riskju mill-atmosferi splussivi (il-15-il Direttiva individwali fit-tifsira ta’ l-Artikolu 16(1) tad-Direttiva 89/391/KEE)

eurovoc_concepts:
environmental risk prevention
explosive
mining extraction
occupational health
safety standard

text: 414 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 05/Vol. 3 31999L0092 28. 1. 2000 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 23/57 ID-DIRETTIVA TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL 1999/92/KE tas-16 ta’ Diċembru 1999 dwar il-ħtiġiet minimi għat-titjib tas-sigurtà u s-saħħa tal-ħaddiema potenzjalment fir-riskju mill-atmosferi splussivi (il-15-il Direttiva individwali fit-tifsira ta’ l-Artikolu 16(1) tad-Direttiva 89/391/KEE) IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidraw it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunitajiet Ewro- pej, u partikolarment l-Artikolu 137 tiegħu, Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummisjoni (1), sottomessa wara konsultazzjoni mal-Kumitat Konsultattiv dwar is-Sigurtà, tax-Xogħol u l-Iġjene u l-Protezzjoni l-Kummisjoni dwar is-Sigurtà u s-Saħħa għall-Industriji tat-Tħaffir u l-Industriji Estrattivi l-Oħra, tas-Saħħa fuq il-Post Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kunsill Ekonomiku u Soċjali (2), Wara li kkonsultaw lill-Kumitat tar-Reġjuni, Waqt li jaġixxu skond il-proċedura riferita fl-Artikolu 251 tat- Trattat, fid-dawl tat-test konġunt approvat mill-Kumitat tal- Konċiljazzjoni fil-21 ta’ Ottubru 1999 (3) Billi: (1) (2) (3) (4) L-Artikolu 137 tat-Trattat jipprovdi jista’ jadotta, permezz ta’ Direttivi, il-ħtiġiet minimi sabiex jin- koraġġixxi t-titjib, speċjalment fl-ambjent tax-xogħol, li jig- garantixxu livell aħjar ta’ protezzjoni rigward is-saħħa u s-sigurtà tal-ħaddiema; l-Kunsill illi Skond it-termini ta’ dan l-Artikolu, dawn id-Direttivi restrizzjonijiet għandhom jevitaw amministrattivi, finanzjari u legali hekk li jżommu lura l-ħolqien u l-iżvilupp ta’ l-impriżi ż-żgħar u ta’ daqs medju; jimponu li It-titjib tas-sigurtà, l-iġjene u s-saħħa fix-xogħol huwa mira li ma għandhiex tkun subordinata għal konsiderazzjonijiet purament ekonomiċi; Il-konformità mal-ħtiġiet minimi għat-titjib tal-protezzjoni tas-sigurtà u s-saħħa tal-ħaddiema potenzjalment fir-riskju minn atmosferi splussivi hija essenzjali jekk trid tiġi żgu- rata l-protezzjoni tas-sigurtà u s-saħħa tal-ħaddiema; (5) Din id-Direttiva hija Direttiva individwali fit-tifsira ta’ tad-Direttiva tal-Kunsill 89/391/KEE l-Artikolu 16(1) (1) ĠU C 332, tad-9. 12. 1995, p. 10 u ĠU C 184, tas-17. 6. 1997, p. 1. (2) ĠU C 153, tat-28. 5. 1996, p. 35. (3) Opinjoni tal-Parlament Ewropew ta’ l-20 ta’ Ġunju 1996 (ĠU C 198, tat-8. 7. 1996, p. 160) ikkonfermata fl-4 ta’ Mejju 1999 (ĠU C 279, ta’ l-1. 10. 1999, p 55), Pożizzjoni Komuni tal-Kunsill tat-22 ta’ Diċembru 1998 (ĠU C 55, tal-25. 2. 1999, p. 45), Deċiżjoni tal- Parlament Ewropew tas-6 ta’ Mejju 1999 (ĠU C 279, ta’ l-1. 10. 1999, p. 386). Deċiżjoni tal-Parlament Ewropew tat-2 ta’ Diċembru 1999 u d-Deċiżjoni tal-Kunsill tas-6 ta’ Diċembru 1999. ), (6) (7) (8) (9) tat-12 ta’ Ġunju 1989 dwar l-introduzzjoni ta’ miżuri sabiex jinkoraġġixxu t-titjib fis-sigurtà u s-saħħa tal- ħaddiema fuq ix-xogħol (4); għalhekk, id-dispożizzjonijiet tad-Direttiva msemmija, b’mod partikolari dawk li għandhom x’jaqsmu mat-tagħrif għall-ħaddiema, mal- konsultazzjoni u l-parteċipazzjoni tal-ħaddiema u mat- taħriġ tal-ħaddiema, japplikaw ukoll bis-sħiħ fil-każijiet li fihom il-ħaddiema huma potenzjalment fir-riskju minn għad- atmosferi dispożizzjonijiet aktar restrittivi jew speċifiċi li jinsabu f’din id-Direttiva; splussivi, mingħajr preġudizzju Din id-Direttiva tikkostitwixxi pass prattiku lejn il-kisba tad-dimensjoni soċjali fis-suq intern; Id-Direttiva 94/9/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ Marzu 1994 dwar it-tqarrib lejn xulxin tal-liġijiet ta’ l-Istati Membri li jirrigwardaw it-tagħmir u s-sistema protettiva maħsuba għall-użu f’atmosferi potenzjalment splussivi (5) tiddikjara illi hija maħsuba sabiex tħejji f’Direttiva addizzjonali msejsa fuq l-Artikolu 137 tat- ta’ Trattat l-isplużjonjiet mnissla minn użu mogħti u/jew tipi u metodi ta’ installazzjoni tat-tagħmir; jkopri, b’mod partikolari, il-perikoli li Il-protezzjoni mill-isplużjonjiet hija ta’ importanza parti- kolari għas-sigurtà; billi l-isplużjonijiet jipperikolaw il-ħajja u s-saħħa tal-ħaddiema minħabba l-effetti mhux kontrol- lati tal-fjammi u tal-pressjoni, il-preżenza ta’ prodotti ta’ reazzjoni ta’ ħsara u l-konsum ta’ l-ossiġnu fl-arja ta’ madwar li l-ħaddiema jkollhom jieħdu n-nifs tiegħu; illi jeħtieġ tagħha l-miżuri tax-xogħol; l-isplużjonijiet Sabiex tiġi stabbilita strateġija koerenti għall-prevenzjoni ta’ dwar l-organizzazzjoni jikkomplimentaw il-miżuri id-Direttiva tekniċi meħuda fuq il-post 89/391/KEE teħtieġ illi min iħaddem ikollu stima tar-riskji għas-saħħa u s-sigurtà tal-ħaddiema fuq il-post tax-xogħol; din il-ħtieġa għandha titqies bħala speċifikata b’din id-Direttiva billi tipprovdi li min iħaddem għandu jfassal dokument ta’ protezzjoni mill-isplużjonijiet jew sett ta’ dokumenti li jissodisfaw il-ħtiġiet minimi stabbiliti b’din id-Direttiva u li għandhom jinżammu aġġornati; id-dokument ta’ protezzjoni kontra l-isplużjonijiet jinkludi u l-identifikazzjoni d-definizzjoni tal-miżuri speċifiċi li jridu jittieħdu għas- salvagward tal-ħajja u s-sigurtà tal-ħaddiema fir-riskju minn atmosferi splussivi, skond l-Artikolu 9 tad-Direttiva 89/391/KEE; kontra l-isplużjonijiet jista’ jkun parti mill-istima tar-riskji għas- saħħa u s-sigurtà fuq ix-xogħol meħtieġa mill-Artikolu 9 tad-Direttiva 89/391/KEE; id-dokument protezzjoni tar-riskji, tar-riskji l-istima ta’ (4) ĠU L 183, tad-29. 6. 1989, p. 1. (5) ĠU L 100, tad-19. 4. 1994, p. 1. 05/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 415 (10) (11) Stima dwar ir-riskji ta’ l-isplużjonijiet tista’ tkun meħtieġa skond atti Komunitarji oħra; billi, sabiex tiġi evitata t-tennija mhux meħtieġa tax-xogħol, min iħaddem għandu jgħaqqad jiġi konċess, skond il-prattika nazzjonali, flimkien id-dokumenti, jew ir-rapporti ekwivalenti prodotti skond l-atti Komunitarji sabiex jifformaw “rapport ta’ sigurtà” singolu; il-partijiet mid-dokumenti li Il-prevenzjoni tinkludi wkoll sostituzzjoni; tal-formazzjoni ta’ atmosferi l-applikazzjoni tal-prinċipju splussivi tas- (12) Għandha ssir koordinazzjoni meta l-ħaddiema minn numru ta’ impriżi jkunu preżenti fuq l-istess post tax- xogħol; (13) (14) Il-miżuri ta’ prevenzjoni għandhom ikunu supplimentati jekk huwa meħtieġ b’miżuri miżjuda li jsiru effettivi meta jiġri nar; is-sigurtà massima tista’ tintlaħaq billi l-miżuri ta’ prevenzjoni jingħaqdu ma’ miżuri oħra addizzjonali li jil- limitaw l-effett ta’ l-isplużjonijiet fuq il-ħaddiema; Id-Direttiva tal-Kunsill 92/58/KEE ta’ l-24 ta’ Ġunju 1992 dwar il-ħtiġiet minimi għall-provvediment tas-sigurtà u/jew is-saħħa fuq ix-xogħol (id-disa’ Direttiva individwali fit-tifsira ta’ l-Artikolu 16(1) tad-Direttiva 89/391/KEE) (1) tapplika bis-sħiħ, b’mod partikolari għall-postijiet li jmissu mill-qrib ħafna maż-żoni ta’ perikolu, fejn jista’ jkun hemm interazzjoni l-iwweldjar u attivitajiet oħra li jintroduċu fjammi jew xrar li jistgħu jiġu f’kuntatt maż-żona tal-perikolu; il-qtugħ travers, tat-tipjip, (b) l-użu tat-tagħmir li jaħraq karburanti tal-gass skond id-Direttiva 90/396/KEE (2); (ċ) il-manifattura, l-isplussivi jew is-sustanzi kimikament instabbli; it-tqandil, l-użu, il-ħażna u t-trasport ta’ (d) l-industriji għall-estrazzjoni ta’ minerali koperti bid-Direttiva 92/91/KEE (3) jew bid-Direttiva 92/104/KEE (4); (e) l-użu ta’ mezzi ta’ trasport bl-art, bil-baħar u bl-ajru, li għalihom japplikaw id-dispożizzjonijiet pertinenti tal-ftehim internazzjonali (eż. l-ADNR, l-ADR, l-ICAO, l-IMO, ir-RID), u d-Direttivi Komunitarji li jagħtu effett lil dan il-ftehim. Ma għandhomx jiġu esklużi l-mezzi tat-trasport maħsuba sabiex jintużaw f’atmosfera potenzjalment splussiva. individwali 3. Id-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 89/391/KEE u d-Direttivi relevanti japplikaw bis-sħiħ fid-dominju li hemm referenza għalih fil-paragrafu 1, mingħajr preġudizzju għal dispo- żizzjonijiet aktar jinsabu f’din restrittivi u/jew speċifiċi id-Direttiva. li L-Artikolu 2 Definizzjoni Għall-għanijiet ta’ din id-Direttiva, “atmosfera splussiva” tfisser taħlita ma’ l-arja, taħt kondizzjonijiet atmosferiċi, ta’ sostanzi li jieħdu n-nar malajr fil-għamla ta’ gassijiet, fwar, ċpar jew trab li fihom, wara li jibda n-nar, il-kombustjoni tinfirex mat-taħlita kollha mhux maħruqa. (15) Id-Direttiva 94/9/KE tqassam it-tagħmir u s-sistema pro- tettiva li tkopri fi gruppi u kategoriji tat-tagħmir; din id-Direttiva tipprovdi klassifika minn min iħaddem tal- postijiet fejn jisgħu jinħolqu atmosferi splussivi f’termini ta’ zoni u tistabbilixxi liema gruppi tas-sistemi protettivi u tat- tagħmir għandhom jintużaw f’kull waħda miż-żoni, IT-TAQSIMA II L-OBBLIGI TA’ MIN IĦADDEM ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT: IT-TAQSIMA I DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI L-Artikolu 1 L-għan u l-kamp 1. Din id-Direttiva, li hi l-15-il Direttiva individwali fit-tifsira ta’ l-Artikolu 16(1) tad-Direttiva 89/391/KEE, tistabbilixxi l-ħtiġiet minimi għas-salvagward u s-saħħa tal-ħaddiema potenzjalment fir-riskju minn atmosferi splussivi kif definiti fl-Artikolu 2. 2. Din id-Direttiva ma għandhiex tapplika: (a) għal żoni użati direttament minn pazjenti u waqt il-kura medika tagħhom; (1) ĠU L 245, tas-26. 8. 1992, p. 23. L-Artikolu 3 Il-prevenzjoni ta’ l-isplużjonijiet u l-protezzjoni kontra tagħhom Bil-ħsieb li jiġu prevenuti l-isplużjonijiet, fit-tifsira ta’ l-Artikolu 6(2) tad-Direttiva 89/391/KEE, u li tiġi pprovduta l-protezzjoni kontra tagħhom, min iħaddem għandu jieħu l-miżuri tekniċi u/jew ta’ organizzazzjoni xierqa għan-natura ta’ l-operazzjoni, fl-ordni tal-prijorità u skond il-prinċipji bażiċi li ġejjin: — il-prevenzjoni tal-formazzjoni ta’ atmosferi splussivi, jew fejn in-natura ta’ l-attività ma’ tippermettix dan, — li jiġi evitat it-tqabbid ta’ l-atmosferi splussivi, u — it-taffija ta’ l-effetti detrimentali ta’ splużjoni sabiex jiġu żgu- rati s-saħħa u s-sigurtà tal-ħaddiema. Dawn il-miżuri għandhom fejn meħtieġ jiġu kkombinati u/jew issupplimentati b’miżuri kontra t-tixrid ta’ l-isplużjonijiet u għandhom jiġu riveduti regolarment u, f’kull każ, kull meta jiġru bidliet sinifikanti. (2) ĠU L 196, tas-26. 7. 1990, p. 15. Direttiva kif emendata bid-Direttiva 93/68/KEE (ĠU L 220, tat-30. 8. 1993, p. 1). (3) ĠU L 348, tat-28. 11. 1992, p. 9. (4) ĠU L 404, tal-31. 12. 1992, p. 10. 416 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 05/Vol. 3 L-Artikolu 4 L-Artikolu 7 L-istima tar-riskji ta’ l-isplużjoni Il-postijiet fejn jistgħu jinħolqu atmosferi splussivi 1. Fit-twettiq ta’ l-obbligi stabbiliti fl-Artikoli 6(3) u 9(1) tad- Direttiva 89/391/KEE min iħaddem għandu jagħmel stima tar- riskji speċifiċi li jinħolqu minn atmosferi splussivi, billi jitqiesu mill-inqas: — il-probabbilità li jseħħu atmosferi splussivi u l-persistenza tagħhom, — il-probabbilità li s-sorsi tal-qbid tan-nar, inklużi l-iskarigi elet- trostatiċi, ikunu preżenti u jsiru attivi u effettivi, — l-istallazzjonijiet, is-sustanzi użati, il-proċessi, u l-interazzjonijiet possibbli tagħhom, 1. Min iħaddem għandu jikklassifika f’żoni l-postijiet fejn jistgħu jinħolqu atmosferi splussivi skond l-Anness 1. 2. Min iħaddem għandu jaċċerta illi jiġu applikati l-ħtiġiet minimi stabbiliti fl-Anness II għall-postijiet koperti bil-paragrafu 1. 3. Fejn meħtieġ, il-postijiet fejn jistgħu jinħolqu atmosferi splus- sivi fil-kwantitajiet li jistgħu jipperikolaw is-saħħa u s-sigurtà tal- ħaddiema għandhom jiġu mmarkati b’sinjali fil-postijiet tagħhom tad-dħul skond l-Anness III. L-Artikolu 8 — l-iskala ta’ l-effetti antiċipati. Id-dokument tal-protezzjoni mill-isplużjonijet Ir-riskji ta’ splużjoni għandhom jiġu stmati kollha. 2. Il-postijiet li huma jew jistgħu ikunu konnessi permezz ta’ ftuħ għall-postijiet fejn jistgħu iseħħu atmosferi splussivi għandhom jitqiesu fl-istima tar-riskji ta’ splużjoni. L-Artikolu 5 Obbligi ġenerali Sabiex jiġu żgurati s-sigurtà u s-saħħa tal-ħaddiema, u skond il-prinċipji bażiċi ta’ l-istima tar-riskji u dawk stabbiliti fl-Artikolu 3, min iħaddem għandu jieħu l-miżuri kollha meħieġa sabiex: — fejn atmosferi splussivi jistgħu jinħolqu fi kwantitajiet li jip- perikolaw is-saħħa u s-sigurtà tal-ħaddiema jew ta’ oħrajn, l-ambjent tax-xogħol ikun hekk illi x-xogħol jista’ jsir min- għajr perikolu, — fl-ambjenti tax-xogħol fejn jistgħu jinħolqu atmosferi splus- sivi fi kwantitajiet hekk li jipperikolaw is-sigurtà u s-saħħa tal- ħaddiema, tiġi żgurata superviżjoni xierqa waqt il-preżenza tal-ħaddiema skond l-istima tar-riskju permezz ta’ l-użu xie- raq ta’ mezzi tekniċi. L-Artikolu 6 Id-dmir tal-koordinazzjoni Fejn il-ħaddiema minn numru ta’ impriżi jkunu preżenti fuq tax-xogħol, kull min iħaddem għandu jkun l-istess post responsabbli mill-materji kollha li jaqgħu taħt il-kontroll tiegħu. Mingħajr preġudizzju għar-responsabbilità personali ta’ kull min tipprovdi għaliha d-Direttiva 89/391/KEE, min iħaddem li iħaddem responsabbli mill-post tax-xogħol skond il-liġijiet u/jew il-prattika nazzjonali għandu jikkoordina l-implimentazzjoni tal-miżuri li jirrigwardaw is-saħħa u s-sigurtà tal-ħaddiema u għandu kontra l-isplużjonjiet riferit fl-Artikolu 8, il-mira ta’ din il-koordinazzjoni u l-miżuri u l-proċeduri sabiex jimplimentawha. tal-protezzjoni fid-dokument jiddikjara, Fit-twettiq ta’ l-obligi stabbiliti fl-Artikolu 4, min iħaddem għandu jiżgura illi jitfassal u jinżamm aġġornat dokument, minn issa ’l quddiem imsejjaħ kontra l-isplużjonijiet”. tal-protezzjoni “id-dokument Id-dokument tal-protezzjoni kontra l-isplużjonjiet għandu juri b’mod partikolari: — illi r-riskji ta’ splużjoni ġew stabbiliti u stmati, — illi jridu jittieħdu l-miżuri adegwati sabiex jinkisbu l-miri ta’ din id-Direttiva, — dawk il-postijiet li ġew ikklassifikati f’żoni skond l-Anness I, — dawk il-postijiet fejn iridu japplikaw il-ħtiġiet minimi stabbi- liti fl-Anness II, — illi l-post tax-xogħol u t-tagħmir tax-xogħol, inklużi l-mezzi tat-twissija, huma mfassla, mħaddma u mantenuti b’rigward xieraq għas-sigurtà, — illi skond id-Direttiva tal-Kunsill 89/655/KEE (1), l-arranġamenti għall-użu fis-sigurtà tat-tagħmir tax-xogħol. saru Id-dokument tal-protezzjoni kontra l-isplużjonijiet għandu jiġi mfassal qabel il-bidu tax-xogħol u għandu jiġi rivedut meta l-post tax-xogħol, jew l-organizzazzjoni tax- xogħol jgħaddu minn bidliet sinifikanti, minn estensjonijiet jew minn konverżjonijiet. it-tagħmir tax-xogħol Min iħaddem jista’ jikkombina l-istimi tar-riskju ta’ splużjoni, id-dokumenti jew ir-rapporti ekwivalenti l-oħra eżistenti mfassla skond atti oħra Komunitarji. L-Artikolu 9 Ħtiġiet speċjali għat-tagħmir tax-xogħol u għall-postijiet tax-xogħol 1. It-tagħmir tax-xogħol għall-użu f’postijiet fejn jistgħu jinħolqu atmosferi splussivi li jkun diġà qiegħed jintuża jew ikun disponib- bli fl-impriża jew fl-istabbiliment għal-ewwel darba qabel it-30 ta’ Ġunju 2003 għandu jikkonforma minn din id-data mal-ħtiġiet minimi stabbiliti fil-Parti A ta’ l-Anness II, jekk ma tkunx tista’ tiġi applikata l-l-ebda Direttiva Komunitarja jew tista’ tiġi applikata biss f’parti minnha. (1) ĠU L 393, tat-30. 12. 1989, p. 13. Direttiva kif emendata bid-Direttiva 95/63/KE (ĠU L 335, tat-30. 12. 1995, p. 28). 05/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 417 2. It-tagħmir tax-xogħol sabiex jintuża fil-postjiet fejn jistgħu jin- ħolqu atmosferi splussivi fl-impriża jew fl-istabbiliment għall-ewwel darba wara t-30 ta’ Ġunju 2003 għandu jikkonforma mal-ħtiġiet minimi stabbiliti fil-Partijiet A u B fl-Anness II. jsir disponibbli li 3. Il-postijiet tax-xogħol fejn jistgħu jinħolqu atmosferi splussivi jiġu użati għall-ewwel darba wara t-30 ta’ Ġunju 2003 u li għandhom jikkonformaw mal-ħtiġiet minimi stabbiliti f’din id-Direttiva. 4. Fejn il-postijiet tax-xogħol li fihom ikun hemm postijiet fejn jistgħu jinħolqu atmosferi splussivi jkunu diġà fl-użu qabel it-30 ta’ Ġunju 2003, dawn għandhom jikkonformaw mal-ħtiġiet minimi stabbiliti f’din id-Direttiva mhux aktar tard minn tliet snin wara din id-data. jew 5. Jekk, wara t-30 ta’ Ġunju, xi modifika, estensjoni ristrutturazzjoni issir fuq il-postijiet tax-xogħol li jkun fihom postijiet fejn jistgħu jinħolqu atmosferi splussivi, min iħaddem għandu jieħu l-passi kollha meħtieġa sabiex jiżgura illi dawn jik- konformaw mal-ħtiġiet minimi stabbiliti f’din id-Direttiva. IT-TAQSIMA III DISPOŻIZZJONIJIET MIXXELLANJI L-Artikolu 10 L-aġġustamenti għall-annessi Aġġustamenti purament meħtieġa: tekniċi għall-annessi magħmula — mill-adozzjoni tad-Direttivi dwar l-armonizzazzjoni u l-istandardizzazzjoni tekniċi fil-qasam tal-protezzjoni kontra l-isplużjonijiet, u/jew — mill-progress tekniku, jew l-ispeċifikazzjonijiet internazzjonali, u s-sejbiet ġodda dwar il-prevenzjoni ta’ l-isplużjonijiet u l-protezzjoni kontra tagħ- hom, fir-regolamenti il-bidliet għandhom jiġu adottati skond il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 17 tad-Direttiva 89/391/KEE. L-Artikolu 11 Il-gwida ta’ prattika tajba Il-Kummisjoni għandha tfassal linji-ġwida prattiċi fi gwida ta’ prattika tajba ta’ natura li ma torbotx. Din il-gwida għandha tindirizza s-suġġetti riferiti fl-Artikoli 3, 4, 5, 6,7 u 8, fl-Anness I u fil-Parti A ta’ l-Anness II. Il-Kommissjoni lill-Kumitat l-ewwel Konsultattiv dwar is-Sigurtà, l-Iġjene u l-Protezzjoni tas-Saħħa fuq il-Post tax-Xogħol skond id-Deċiżjoni tal-Kunsill 74/325/ (1). tikkonsulta għandha Fil-kuntest ta’ l-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva, l-Istati Membri l-gwida għandhom iqisu bl-akbar konsiderazzjoni possibbli imsemmija hawn fuq fit-tfassil tal-politiki nazzjonali tagħhom għall-protezzjoni tas-saħħa u s-sigurtà tal-ħaddiema. L-Artikolu 12 It-tagħrif lill-impriżi L-Istati Membri għandhom, fuq talba, jagħmlu l-ħila tagħhom sabiex jagħmlu rilevanti t-tagħrif disponibbli lil min iħaddem skond l-Artikolu 11, b’referenza partikolari għall-gwida ta’ prattika tajba. L-Artikolu 13 Dispożizzjonijiet finali 1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa sabiex jikkonformaw ma’ din id-Direttiva mhux aktar tard mit-30 ta’ Ġunju 2003. Għandhom mill-ewwel jgħarrfu lill-Kummissjoni b’dan. Meta l-Istati Membri jadottaw dawn il-miżuri, għandu jkollhom referenza għal din id-Direttiva jew għandhom ikunu akkumpan- jati b’din ir-referenza fl-okkażjoni tal-pubblikazzjoni uffiċjali tagħ- hom. Il-metodi dwar kif issir din ir-referenza għandhom jiġu stab- biliti mill-Istati Membri. 2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet fil-liġijiet domestiċi tagħhom li jkunu digà adottaw jew li jadottaw fil-qasam irregolat minn din id-Direttiva. 3. L-Istati Membri għandhom jirrappurtaw lill-Kummissjoni kull ħames snin dwar l-implimentazzjoni prattika tad-dispożizzjonijiet ta’ din id-Direttiva, fejn jindikaw il-veduti ta’ min iħaddem u tal- ħaddiema. Il-Kummissjoni għandha tgħarraf b’dawn lill-Parlament Ewropew, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali u lill- Kumitat Konsultattiv dwar is-Sigurtà, l-Iġjene u l-Protezzjoni tas- Saħħa fuq ix-Xogħol. lill-Kunsill, L-Artikolu 14 għandha tidħol tagħha fil-Ġurnal Uffiċjali fis-seħħ fil-jum tal-Komunitajiet id-Deċiżjoni Din tal-pubblikazzjoni Ewropej. L-Artikolu 15 Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri. Magħmula fi Brussel, fis-16 ta’ Diċembru 1999. Għall-Parlament Ewropew Il-President N. FONTAINE Għall-Kunsill Il-President K. KEMILÄ 418 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 05/Vol. 3 L-ANNESS I IL-KLASSIFIKA TAL-POSTIJIET FEJN JISTGĦU JINĦOLQU ATMOSFERI SPLUSSIVI Nota preliminari Is-sistema tal-klassifika li ġejja trid tiġi applikata għall-postijiet fejn jittieħdu l-prekawzjonijiet skond l-Artikoli 3, 4, 7 u 8. 1. Il-postijiet fejn jistgħu jinħolqu l-atmosferi splussivi Post fejn l-atmosfera splussiva tista’ tinħoloq fil-kwantitajiet li jeħtieġu prekawzjonijiet speċjali sabiex jipproteġu s-saħħa u s-sigurtà tal-ħaddiema interessati jitqies li jkun ta’ perikolu fit-tifsira ta’ din id-Direttiva. Post li fih ma jkunx mistenni li tinħoloq atmosfera splussiva fil-kwantitajiet li jeħtieġu prekawzjonijiet speċjali huwa meqjus li hu mingħajr perikolu fit-tifsira ta’ din id-Direttiva. Sustanzi li jieħdu n-nar malajr u/jew li jaqbdu jitqiesu bħala materjali li jistgħu joħolqu atmosfera splussiva għajr jekk investigazzjoni tal-proprjetajiet tagħhom turi illi fit-taħlit ma’ l-arja ma humiex kapaċi li jxerrdu splużjoni indipendentement. 2. Il-klassifika tal-postijiet ta’ perikolu Il-postjiet ta’ perikolu huma kklassifikati f’termini ta’ żoni fuq il-bażi tal-frekwenza u tad-dewmien ta’ l-okkorrenza ta’ l-atmosfera splussiva. Safejn u sakemm il-miżuri jridu jitqiesu skond il-Parti II ta’ l-Anness II jiġu stabbiliti skond din il-klassifika. Iż-Żona 0 Post li fih l-atmosfera splussiva li tikkonsisti minn taħlita ma’ l-arja ta’ sustanzi li jieħdu n-nar malajr fil-għamla ta’ gass, fwar jew ċpar tkun preżenti kontinwament jew għal perjodi taż-żmien twal u ta’ sikwiet. Iż-Żona 1 Post li fih l-atmosfera splussiva li tikkonsisti minn taħlita ma’ l-arja ta’ sostanzi li jieħdu n-nar malajr fil-għamla ta’ gass, fwar jew ċpar x’aktarx tiġri f’operazzjoni normali. Iż-Żona 2 Post li fih l-atmosfera splussiva li tikkonsisti minn taħlita ma’ l-arja ta’ sostanzi li jieħdu n-nar malajr fil-għamla ta’ gass, fwar jew ċpar x’aktarx ma’ tiġrix waqt l-operazzjoni normali imma, jekk issir, tippersisti biss għal-perjodu qasir taż-żmien. Iż-Żona 20 Post li fih l-atmosfera splussiva fil-għamla ta’ sħaba tat-trab fl-arja li tieħu n-nar tkun preżenti kontinwament, jew għal perjodi taż-żmien twal jew ta’ spiss. Iż-Żona 21 Post li fih atmosfera splussiva fil-għamla ta’ sħaba tat-trab fl-arja li taqbad x’aktarx li tiġri ta’ kultant waqt l-operazzjoni normali. Iż-Żona 22 Post li fih l-atmosfera splussiva fil-għamla ta’ sħaba tat-trab fl-arja li tieħu n-nar x’aktarx ma’ tiġrix waqt l-operazzjoni normali imma, jekk issir, tippersisti biss għal perjodu qasir taż-żmien. Noti: 1. Is-saffi, id-depożiti u l-gzuz ta’ trab li jieħdu n-nar iridu jitqiesu l-istess bħal kull sors ieħor li jista’ jifforma atmos- fera splussiva. 2. “Operazzjoni normali” tfisser is-sitwazzjoni meta l-istallazzjonijiet jiġu użati fil-parametri tad-disinn tagħhom. 05/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 419 L-ANNESS II A. IL-ĦTIĠIET MINIMI GĦAT-TITJIB TAL-PROTEZZJONI TAS-SIGURTÀ U S-SAĦĦA TAL-ĦADDIEMA POTENZJALMENT F’RISKJU MINN ATMOSFERI SPLUSSIVI Nota preliminari L-obbligi stabbiliti f’dan l-Anness japplikaw għal: — postijiet ikklassifikati bħala ta’ perikolu skond l-Anness I kull meta meħtieġa mill-karatteristiċi tal-postijiet tax- xogħol, mill-istazzjonijiet tax-xogħol, mit-tagħmir jew mis-sostanzi użati jew mill-perikolu kkawżat mill-attività li għandha x’taqsam mar-riskji minn atmosferi splussivi, — tagħmir f’postijiet mhux ta’ perikolu li jinħtieġ, jew li jgħin sabiex jiżgura, l-operazzjoni bla perikolu tat-tagħmir lokat fil-postijiet ta’ perikolu. 1. Miżuri ta’ organizzazzjoni 1. 1. It-taħriġ tal-ħaddiema Min iħaddem irid jipprovdi lill dawk li jaħdmu f’postijiet fejn jistgħu jinħolqu l-atmosferi splussivi bit-taħriġ suffiċjenti u xieraq rigward il-protezzjoni kontra l-isplużjonijiet. 1. 2. L-istruzzjonijiet miktuba u l-permesi tax-xogħol Meta meħtieġa mid-dokument tal-protezzjoni kontra l-isplużjonjiet — ix-xogħol f’postijiet ta’ perikolu jrid jitwettaq skond l-istruzzjonijet bil-miktub maħruġa minn min iħaddem, — trid tiġi applikata sistema ta’ permessi tax-xogħol sabiex jitwettqu l-attivitajiet ta’ perikolu u l-attivitajiet li jista’ jkollhom interazzjoni ma’ xogħol ieħor hekk li jikkawżaw perikoli. Il-permessi tax-xogħol iridu jinħarġu minn persuna b’responsabbilità għal din il-funzjoni qabel il-bidu tax- xogħol. 2. Il-miżuri ta’ protezzjoni kontra l-isplużjonijiet 2. 1. Kull ħarba u/jew rilaxx, sewwa jekk intenzjonali u sewwa jekk le, ta’ gassijiet, fwar, ċpar jew trabijiet li jieħdu n-nar li jistgħu joħolqu l-perikoli ta’ splużjonjiet iridu jinbidlulhom id-direzzjoni jew jitneħħew kif xieraq għal post mingħajr perikolu jew, jekk dan mhux prattikabbli, jiġi kontenut fis-sigurtà jew magħmul mingħajr perikolu b’metodu ieħor xieraq. 2. 2. 2. 3. 2. 4. 2. 5. 2. 6. 2. 7. Jekk atmosfera splussiva jkun fiha numru ta’ tipi ta’ gassijiet, fwar, ċpar jew trab li jieħdu n-nar malajr u/jew jaqbdu, il-miżuri ta’ protezzjoni għandhom ikunu xierqa għall-akbar riskju potenzjali. Il-prevenzjoni tal-perikoli ta’ meta jitqabbdu l-magni skond l-Artikolu 3 trid ukoll tqis l-iskarigi elettrostatiċi, fejn il-ħaddiema jew l-ambjent tax-xogħol jaġixxu bħala t-trasportaturi ta’ l-iskarigi jew il-produtturi ta’ l-iskarigi. Il-ħaddiema jridu jkunu pprovduti b’ilbies tax-xogħol xieraq li jkun jikkonsisti minn materjali li ma joħolqux skarigi elettrostatiċi li jistgħu iqabbdu atmosferi splussivi. L-impjant, it-tagħmir, is-sistemi tal-protezzjoni u kull aġġeġġ ta’ twaħħil assoċjat magħhom iridu jiddaħħlu fis- servizz biss jekk id-dokument tal-protezzjoni kontra l-isplużjonjiet jindika illi dawn jistgħu jiġu użati mingħajr perikolu fl-atmosfera splussiva. Dan japplika wkoll għat-tagħmir tax-xogħol u l-aġġeġġi tat-twaħħil assoċjati miegħu li mhumiex meqjusa bħala tagħmir jew sistemi ta’ protezzjoni fit-tifsira tad-Direttiva 94/9/KE jekk id-dħul fiżiku tagħhom ġewwa stallazzjoni jista’ minnu nnifsu joħloq perikolu ta’ qbid tan-nar. Iridu jittieħdu l-miżuri meħtieġa sabiex jipprevjenu l-konfużjoni bejn l-aġġeġġi tat-twaħħil. Iridu jittieħdu l-miżuri kollha meħtieġa sabiex jiżguraw illi l-post tax-xogħol, it-tagħmir tax-xogħol u kull aġġeġġ ta’ twaħħil assoċjat magħmul disponibbli għall-ħaddiema kienu ddisinjati, mibnija, magħquda u mwaħħla, u huma mantenuti u operati, b’mod li jnaqqsu r-riskji ta’ splużjoni u, jekk dan isir, sabiex jikkon- trollaw it-tixrid tiegħu f’dan il-post tax-xogħol u/jew dan it-tagħmir tax-xogħol. Għal dawn il-postijiet tax- xogħol iridu jittieħdu l-miżuri xierqa sabiex jitnaqqsu r-riskji ta’ l-effetti fiżiċi ta’ l-isplużjoni fuq il-ħaddiema. Fejn meħtieġ, il-ħaddiema jridu jingħataw it-twissijiet li jidhru u/jew jinstemgħu u l-ħaddiema jridu jiġu rtirati qabel ma jintlaħqu l-kondizzjonijiet ta’ l-isplużjoni. Fejn meħtieġ mid-dokument tal-protezzjoni kontra l-isplużjonijiet, iridu jiġu pprovduti u mantenuti l-faċilitajiet tal-ħelsien mill-perikolu sabiex jiġi żgurat illi, f’każ ta’ perikolu, il-ħaddiema jkunu jistgħu jitilqu mill-postijiet tal-perikolu fil-pront u mingħajr perikolu. 2. 8. Qabel ma jiġi użat għall-ewwel darba post tax-xogħol li jkun fih postijiet fejn jistgħu jinħolqu atmosferi splus- sivi, trid tiġi verifikata s-sigurtà sħiħa mill-isplużjonijiet. Trid tinżamm kull kundizzjoni meħtieġa sabiex tiġi żgurata l-protezzjoni kontra l-isplużjonijiet. 420 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 05/Vol. 3 Din il-verifika trid titwettaq minn persuni kompetenti fil-qasam tal-protezzjoni kontra l-isplużjonjiet bħala riżultat ta’ l-esperjenza tagħhom u/jew tat-taħriġ professjonali. 2. 9. Fejn l-istima tar-riskju turi illi huwa meħtieġ: — irid ikun possibbli, fejn in-nuqqas ta’ l-enerġija tista’ toħloq firxa miżjuda tar-riskji, illi t-tagħmir u s-sistemi jinżammu fi stat mingħajr perikolu ta’ l-operazzjoni tagħhom indipendentement mill-bqija ta’ l-istallazzjoni fil-każ tan-nuqqas ta’ l-enerġija, — irid ikun possibbli t-twaqqif awtomatiku u bl-idejn sabiex jintfew it-tagħmir u s-sistemi ta’ protezzjoni imdaħħla fiżikament permezz tal-proċessi awtomatiċi li jibdlu d-direzzjoni mill-kondizzjonijiet maħsuba tax-xogħol, sakemm dan ma jikompromettix is-sigurtà. Dawk il-ħaddiema biss li huma kompetenti li jagħmlu dan ix-xogħol jistgħu jieħdu din l-azzjoni, — fl-operazzjoni ta’ l-għeluq ta’ emerġenza, l-enerġija akkumulata trid tiġi moħlija mill-aktar fis u fl-ikbar sigurtà possibbli jew iżolata sabiex ma tikkostitwixxix iktar perikolu. B. IL-KRITERJI GĦALL-GĦAŻLA TAT-TAGĦMIR U TAS-SISTEMI TA’ PROTEZZJONI Jekk id-dokument tal protezzjoni kontra l-isplużjonijiet ibbażat fuq l-istima tar-riskju ma’ jiddikjarax xorta oħra, it-tagħmir u s-sistemi ta’ protezzjoni għall-postijiet kollha li fihom jistgħu jinħolqu l-atmosferi splussivi jridu jkunu magħżula fuq il-bażi tal-kategoriji ddikjarati fid-Direttiva 94/9/KE. B’mod partikolari, iridu jintużaw il-kategoriji tat-tagħmir li ġejjin fiz-zoni indikati, sakemm ikunu xierqa għall- gassijiet, il-fwar jew iċ-ċpar u/jew it-trabijiet kif xieraq: — fiż-Żona 0 jew fiż-Żona 20, it-tagħmir tal-kategorija 1, — fiż-Żona 1 jew fiż-Żona 21, it-tagħmir tal-kategoriji 1 jew 2, — fiż-Żona 2 jew fiż-Żona 22, it-tagħmir tal-kategoriji 1, 2 jew 3. 05/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 421 L-ANNESS III Is-sinjal tat-twissija għall-postijiet fejn jistgħu jinħolqu atmosferi splussivi, skond l-Artikolu 7(3): Il-post fejn jistgħu jinħolqu atmosferi splussivi Il-karatteristiċi distintivi: — għamla trijangolari, — ittri suwed fuq sfond isfar b’xifer iswed (il-parti s-safra trid tieħu mill-inqas 50 % ta’ l-erja tas-sinjal). L-Istati Membri jistgħu jżidu informazzjoni oħra ta’ spjegazzjoni jekk jixtiequ


title: Komission kertomus AKT-EY-suurlähettiläskomitealle neljännellä AKT-EY-yleissopimuksella, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella, käyttöön otetun vientitulojen vakauttamisjärjestelmän soveltamisvuoden 1998 siirtojen toteuttamistilanteesta

eurovoc_concepts:
ACP countries
Stabex
export revenue
fourth Lomé Convention

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISOJEN KOMISSIO Brysselissa 16. 12. 1999 KOM(1999) 696 lopullinen KOMISSION KERTOMUS AKT–EY-SUURLÄHETTILÄSKOMITEALLE neljännellä AKT–EY-yleissopimuksella, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella, käyttöön otetun vientitulojen vakauttamisjärjestelmän soveltamisvuoden 1998 siirtojen toteuttamistilanteesta KOMISSION KERTOMUS AKT–EY-SUURLÄHETTILÄSKOMITEALLE neljännellä AKT–EY-yleissopimuksella, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella, käyttöön otetun vientitulojen vakauttamisjärjestelmän soveltamisvuoden 1998 siirtojen toteuttamistilanteesta Stabex, soveltamisvuosi 1998 Komission kertomus, joka on laadittu tarkistetun neljännen AKT–EY-yleissopimuksen 207 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tarkistetun neljännen AKT–EY-yleissopimuksen 207 artiklan 4 kohdassa määrätään: “Komissio antaa 30 päivänä syyskuuta. suurlähettiläskomitealle kertomuksen siitä, miten siirtojen toteuttamisessa kokonaisuutena edistytään. ” Tämä kyseisessä artiklassa tarkoitettu kertomus koskee soveltamisvuoden 1998 siirtoja. Komissio on todennut soveltamisvuoden 1998 osalta, että 13 AKT-valtioon sovellettiin 18:aa siirtoa tarkistetulla neljännellä AKT–EY-yleissopimuksella käyttöönotetun vientitulojen vakauttamisjärjestelmän perusteella. Hyväksyttävien siirtojen kokonaismäärä on, tarvittaessa yleissopimuksen 202 ja 203 artiklan mukaisten neuvottelujen jälkeen, 74 728 228 euroa. Soveltamisvuoden 1998 osalta järjestelmän varojen tilanne on seuraava: - Vuotuinen osuus soveltamisvuodelle 1998 euroa 360 000 000 - - - Jäännös soveltamisvuodelta 1995, siirretään vuodelle 1998 271 251 306 Jäännös soveltamisvuodelta 1996, siirretään vuodelle 1998 286 415 194 Jäännös soveltamisvuodelta 1997, siirretään vuodelle 1998 295 207 178 - Arvioidut korot 30. 6. 1999 Yhteensä 33 729 441 1 246 603 119 2 Tällä määrällä soveltamisvuoden 1998 osalta. voidaan kattaa kokonaan järjestelmän perusteella tehtävät siirrot Tämän kertomuksen liitteenä on luettelo yksittäisistä siirroista, joista komissio on tehnyt päätöksen 26. heinäkuuta 1999 mennessä. Koska kolmen AKT-valtion (Mauritania, Sudan ja Tansania) kanssa neuvotellaan edelleen tilastoista, kyseisiä maita koskevista siirroista voidaan tarvittaessa päättää erityisesti myöhemmin. Joka tapauksessa siirtojen määrä jää huomattavasti alle käytettävissä olevien varojen yhteismäärän, kun kokonaismäärästä on tehty vähennys tämän päätöksen mukaisesti. 3 LIITE STABEX – soveltamisvuosi 1998 Maa Tuote Viitetaso Todelliset tulot Tulojen menetys Oma- vastuu Siirtoperuste omavastuun jälkeen Vähennys neuvot- telujen perusteella Siirtoperuste neuvottelujen jälkeen Vähennys 194 2 art Vähennys 194 4 art SIIRTO Senegal Togo Maapähkinävalmisteet 49 988 812 41 405 030 8 583 782 2 249 497 6 334 285 0 6 334 285 Kaakaopavut 8 498 132 7 414 132 1 084 000 0 1 084 000 589 609 494 391 Raakakahvi tai paahdettu 18 011 177 13 567 811 4 443 366 180 112 4 263 254 2 258 118 2 005 136 Karstaamaton ja Öljykakut 66 189 826 59 746 401 6 443 425 661 898 5 781 527 2 748 769 3 032 758 3 617 330 3 192 820 424 510 0 424 510 0 424 510 Kamerun Raakakahvi Ruanda Raakakahvi tai tai paahdettu 106 162 158 87 367 520 18 794 638 4 777 297 14 017 341 2 162 876 11 854 465 paahdettu 37 490 781 35 418 717 2 072 064 72 064 2 000 000 139 820 1 860 180 Pyretriumkasvit 279 032 0 279 032 Raakavuodat ja -nahat 2 528 067 2 133 969 394 098 Burundi Malawi Raakavuodat- ja nahat 1 230 862 154 360 1 076 502 Karstaamaton ja 307 712 160 100 147 612 0 0 0 0 279 032 394 098 232 554 73 590 1 076 502 872 699 147 612 0 46 478 320 508 203 803 147 612 Dominica Tuoreet banaanit 25 736 206 22 508 902 3 227 304 968 191 2 259 113 671 905 1 587 208 Saint Lucia Tuoreet banaanit 60 627 284 52 239 885 8 387 399 2 516 220 5 871 179 1 774 623 4 096 556 Salomonsaaret Puu 151 070 128 107 739 205 43 330 923 1 510 701 41 820 222 0 41 820 222 Kiribati Vanuatu Samoa Haiti Kopra Kaakaopavut Öljykakut Kaakaopavut 2 820 200 2 779 132 41 068 1 506 979 1 255 945 251 034 188 548 155 491 33 057 3 014 516 2 736 483 278 033 0 0 0 0 41 068 251 034 33 057 278 033 9 132 93 944 0 0 31 936 157 090 33 057 278 033 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6 334 285 494 391 2 005 136 3 032 758 424 510 11 854 465 1 860 180 46 478 320 508 203 803 147 612 1 587 208 4 096 556 41 820 222 31 936 157 090 33 057 278 033 74 728 228 4


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2372/99 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen. Genåbning af minerne i det nordøstlige Chalkidiki.

eurovoc_concepts:
Greece
cadmium
environmental impact
environmental protection
gold
hazardous waste
impact study
infringement of EU law
lead
mining extraction
pollution of waterways
toxic substance

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/115 (2000/C 225 E/122) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2367/99 af Maurizio Turco (TDI) til Kommissionen (1. december 1999) Om: Budgetstrukturen og den udbredte svig med tilskud I den anden beretning om reform af Kommissionen fra Den Uafh(cid:230)ngige Ekspertgruppe kritiseres budget- strukturen p(cid:229) grund af sondringen mellem bevillingerne i del A og del B. I punkt 2. 1. 8. anfłres der fłlgende: »Med hensyn til tilskud łger kontoplanens del A/del B, som p(cid:229) ingen m(cid:229)de er klar, forvirringen. Som det fremg(cid:229)r senere, er en stor del af tilskuddene i virkeligheden skjulte aftaler, som Kommissionen afviser at behandle som s(cid:229)danne af en r(cid:230)kke (cid:229)rsager, hvoraf den vigtigste er, at gennemskueligheden sikres mindre for tilskud end for aftaler«. Kommissionen bedes besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: 1. Har Kommissionen planer om kun at sondre mellem obligatoriske udgifter (OU) og ikke-obligatoriske udgifter (IOU) i forbindelse med det n(cid:230)ste budget? 2. Hvilke tilskud maskeret som aftaler er kommet til ekspertgruppens kundskab? Hvem er de ansvarlige? Hvilke initiativer vil Kommissionen tage og hvorn(cid:229)r? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michaele Schreyer (26. januar 2000) Det (cid:230)rede medlem głres opm(cid:230)rksom p(cid:229), at sondringen mellem obligatoriske udgifter (OU) og ikke- obligatoriske udgifter (IOU) fłlger af de regler for budgetbehandlingen, der er fastsat i EF-traktatens artikel 272 (tidligere artikel 203). I det budget, der vedtages og offentliggłres i EFT, anfłres denne sondring ikke for de enkelte budgetposter. Kun i forbindelse med det forelłbige budgetforslag angiver Kommissionen i et bilag den klassifikation af udgifterne, som den mener błr ligge til grund under hele budgetproceduren. I łvrigt er sondringen formodentlig slet ikke relevant i debatten om tilskud. I juli 1998 vedtog Kommissionen en vejledning i forvaltning af tilskud (1), der tr(cid:229)dte i kraft den 1. januar 1999. Heri sondres der klart mellem »udgifter til anskaffelser«, der defineres som kłb af en vare eller tjenesteydelser p(cid:229) markedet omfattet af en kommerciel kontrakt, og »tilskud«, der defineres som en »direkte, ikke-kommerciel betaling, som Kommissionen foretager for at fremme en EU-m(cid:229)ls(cid:230)tning«. For tildeling af b(cid:229)de kontrakter og tilskud g(cid:230)lder der strenge, men forskellige regler. (1) http://www. cc. cec/home/dgserv/sg/gmn/fr/vm_regles/vade_mecum/introduction. htm. (2000/C 225 E/123) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2372/99 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Gen(cid:229)bning af minerne i det nordłstlige Chalkidiki Virksomheden TVX har til hensigt at gen(cid:229)bne malm- og guldminerne i det nordłstlige Chalkidiki, hvilket den gr(cid:230)ske stat ogs(cid:229) har givet tilladelse til. Produktionskapaciteten og installationerne vil blive mange- doblet. Der vil tillige blive opfłrt en stor guldproduktionsenhed, hvor man vil anvende cyan, hvilket giver anledning til yderst giftigt og farligt affald, bl. a. arsenik, kadmium, bly, svovl, cyan osv. C 225 E/116 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 Eftersom: (cid:129) Der blev truffet afgłrelse om at gennemfłre disse projekter uden en forudg(cid:229)ende kontrol af disses miljłm(cid:230)ssige indvirkninger. (cid:129) Arbejdet i minerne og metalv(cid:230)rket vil fłre til en kvantitativ łdel(cid:230)ggelse af grund- og overfladevandet p(cid:229) grund af de enorme m(cid:230)ngder, der skal anvendes i alle produktionsfaserne, og ogs(cid:229) til en kvalitativ łdel(cid:230)ggelse p(cid:229) grund af forurening med s(cid:230)rdeles farlige agenser, hvilket forv(cid:230)rrer den allerede eksisterende, der for l(cid:230)ngst burde v(cid:230)re bek(cid:230)mpet. (cid:129) Der er tale om en overtr(cid:230)delse af F(cid:230)llesskabets retsakter og mere konkret direktiv 77/795/E(cid:216)F (1), 80/ 68/E(cid:216)F (2) og det nye rammedirektiv om vand. (cid:129) Projekterne vil blive gennemfłrt i et omr(cid:229)de, der under nummer GR 1270005 er foresl(cid:229)et opfłrt p(cid:229) Natura 2000-listen. Omr(cid:229)det er hjemsted for mindst 15 forskellige łkosystemer, 76 fuglearter, og 26 vigtige plantearter, der er omhandlet i direktiv 92/43/E(cid:216)F (3), samt 49 af de arter, der er omhandlet i direktiv 79/409/E(cid:216)F (4) om beskyttelse af vilde fugle og i Bern-konventionen. (cid:129) Der er truffet afgłrelse om foranstaltninger (f. eks. oml(cid:230)gning af en flod), og arbejdet (vejbyggeri i Natura-omr(cid:229)det, boringer osv. ) er blevet indledt uden en forudg(cid:229)ende vurdering af indvirkningerne p(cid:229) miljłet, hvilket er en overtr(cid:230)delse af direktiv 97/11/EF (5). Kan Kommissionen derfor efterprłve sagen og undersłge, om der er foretaget de nłdvendige undersł- gelser af indvirkningerne p(cid:229) miljłet, samt om der er truffet de łvrige foranstaltninger til en korrekt h(cid:229)ndh(cid:230)velse af F(cid:230)llesskabets retsakter? Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen iv(cid:230)rks(cid:230)tte, hvis den fastsl(cid:229)r, at ovenn(cid:230)vnte overtr(cid:230)delser af F(cid:230)llesskabets retsakter om miljłet har fundet sted? (1) (2) (3) (4) (5) EFT L 334 af 24. 12. 1977, s. 29. EFT L 20 af 26. 1. 1980, s. 43. EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7. EFT L 103 af 25. 4. 1979, s. 1. EFT L 73 af 14. 3. 1997, s. 5. Svar afgivet p Kommissions vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (17. januar 2000) Gr(cid:230)kenland har ganske rigtigt foresl(cid:229)et omr(cid:229)det »Mount Stratonico« med kodenummer GR1270005 som omr(cid:229)de af f(cid:230)llesskabsbetydning i medfłr af R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter. Omr(cid:229)dets betydning best(cid:229)r hovedsagelig i de mange forskellige naturtyper, der findes i omr(cid:229)det, herunder prioriterede typer. I betragtning af den kommende medtagelse af omr(cid:229)det i Natura 2000-nettet błr enhver aktivitet, der kan skade dets integritet alvorligt, undg(cid:229)s. Kommissionen har kendskab til TVX-projetet i Chalkidiki. Dette projekt er blevet forelagt under det operationelle industriprogram for perioden 1994-1999. Kommissionen havde anmodet om en vurdering af virkningerne for miljłet i overensstemmelse med kravene i R(cid:229)dets direktiv 85/337/E(cid:216)F af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning p(cid:229) miljłet (1), som (cid:230)ndret ved direktiv 97/11/EF, samt andre foranstaltninger til beskyttelse og genopretning af gamle omr(cid:229)der kr(cid:230)vet af den gr(cid:230)ske administration ved godkendelsen af investeringen. De gr(cid:230)ske myndigheder har imidlertid under- rettet Kommissionen om, at projektet er opgivet, og der derfor ikke l(cid:230)ngere er nogen anledning til at głre noget i denne sag. Som fłlge af de oplysninger, som det (cid:230)rede medlem har meddelt, vil Kommissionen henvende sig til de gr(cid:230)ske myndigheder for at forvisse sig om, at ovenn(cid:230)vnte direktiver overholdes, og for at hłre om omr(cid:229)dets bevaringsv(cid:230)rdi er taget i betragtning. (1) EFT L 175 af 5. 7. 1985


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2405/99 υποβολή: Karl-Heinz Florenz (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Αναστολή της χορήγησης διαρθρωτικών ενισχύσεων.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Structural Funds
application of EU law
suspension of aid

text: C 280 E/42 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 10. 2000 (cid:211)son afora· ta eidiko·tera zhth·mata thw xrhsimopoi·hshw ily·ow lyma·tvn kauarismoy· vw lipa·smatow sth 6. gevrgi·a sta dia·fora kra·th me·lh, to Symboy·lio ekfra·zei th ly·ph toy gia to gegono·w o·ti den diaue·tei tiw apaitoy·menew plhrofori·ew. (1) EE L 181 thw 4. 7. 1986. (2000/C 280 E/040) GRAPTH ERVTHSH E-2405/99 ypobolh·: Karl-Heinz Florenz (PPE-DE) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Anastolh· thw xorh·ghshw diarurvtikv·n enisxy·sevn Se po·sew kai poiew periptv·seiw ejh·rthse h Eyrvpai¤kh· Epitroph· thn xorh·ghsh diarurvtikv·n enisxy·sevn apo· th symmo·rfvsh tvn antistoi·xvn kratv·n melv·n prow tiw apaith·seiw thw koinotikh·w nomouesi·aw gia thn prostasi·a toy periba·llontow; Se poiew apo· ayte·w tiw periptv·seiw proxv·rhse h Eyrvpai¤kh· Epitroph· se anastolh· thw xorh·ghshw tvn diarurvtikv·n enisxy·sevn; Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (25 Ianoyari·oy 2000) H th·rhsh toy syno·loy thw koinotikh·w nomouesi·aw apotelei· e·nan apo· toyw o·royw xorh·ghshw syndromh·w sto plai·sio tvn diarurvtikv·n tamei·vn. Ayto· proble·petai eja·lloy moni·mvw stiw rh·trew poy perilamba·nontai stiw dia·forew apofa·seiw xorh·ghshw koinotikh·w syndromh·w. H mh th·rhsh thw nomouesi·aw ayth·w, symperilambanome·- nhw kai thw nomouesi·aw o·son afora· to periba·llon, mporei· synepv·w na odhgh·sei se anastolh·, ako·mh de kai se kata·rghsh thw en lo·gv syndromh·w. H diadikasi·a diapi·stvshw para·bashw toy koinotikoy· dikai·oy ei·nai aneja·rthth apo· th diadikasi·a anastolh·w kai kata·rghshw thw syndromh·w. Vsto·so o·mvw, gia lo·goyw syne·peiaw, h katabolh· thw koinotikh·w syndromh·w anaste·lletai, kat(cid:146) arxh·n, meta· thn ki·nhsh thw diadikasi·aw para·bashw (koinopoi·hsh o·xlhshw sto kra·tow me·low). Mia syndromh· den mporei· na anastalei· me ba·sh kataggeli·a h· kato·pin miaw aplh·w ai·thshw plhroforiv·n poy apeyuy·netai sto kra·tow me·low. H Epitroph· mporei· na katargh·sei thn syndromh· efo·son diapistv·sei, me aitiologhme·nh gnv·mh, thn parabi·ash toy koinotikoy· dikai·oy. Pre·pei te·low na ypogrammisuei· o·ti h anastolh· thw koinotikh·w syndromh·w mporei· na akoloyuh·sei thn koinopoi·hsh thw o·xlhshw sto kra·tow me·low (kai ayto· prokeime·noy na epitre·cei thn e·reyna thw para·bashw xvri·w na ue·sei thn Epitroph· sth ue·sh toy antidi·koy), env· h kata·rghsh thw syndromh·w apotelei· apo·fash poy den lamba·netai pote· aytoma·tvw. Sthn peri·ptvsh paraba·sevn poy aforoy·n thn parabi·ash toy koinotikoy· dikai·oy o·son afora· to periba·llon, h syndromh· toy Eyrvpai¤koy· Tamei·oy Perifereiakh·w Ana·ptyjhw anesta·lh metajy· a·llvn gia to koino· e·rgo thw Germani·aw kai thw Ollandi·aw sth biomhxanikh· zv·nh Aachen/Heerlen, gia e·na fra·gma sto Abrilongo thw Portogali·aw, gia thn prostasi·a thw xelv·naw kare·ta-kare·ta sthn Ella·da kauv·w kai gia e·na odiko· e·rgo sto Algeciras thw Ispani·aw. (cid:211)son afora· th syndromh· poy xorhgh·uhke sto plai·sio toy Eyrvpai¤koy· Gevrgikoy· Tamei·oy Prosanatolismoy· kai Eggyh·sevn, Tmh·ma Prosanatolismoy·, kami·a plhrvmh· den anesta·lh lo·gv mh th·rhshw periballontikv·n kano·nvn. Vsto·so o·mvw, ua mporoy·san na yfi·stantai orisme·noi eidikoi· o·roi sta sxe·dia h· progra·mmata poy den ei·nai anastaltikoi· alla· perioristikoi· apo· apo·cevw epilejimo·thtaw. Paradei·gmatow xa·rin, sto eniai·o e·ggrafo programmatismoy· thw ispanikh·w perife·reiaw Aragon gia to sto·xo 5b, h epilejimo·thta tvn e·rgvn a·rdeyshw ston tome·a VIII ejarta·tai apo· symfvni·a metajy· thw Epitroph·w kai tvn ypey·uynvn toy me·troy sto euniko· kai perifereiako· epi·pedo, h opoi·a eggya·tai thn th·rhsh tvn odhgiv·n 79/409/EOK toy Symboyli·oy, thw 2 Ioyni·oy 1979, sxetika· me th diath·rhsh agri·vn pthnv·n (1) kai 92/43/EOK toy Symboyli·oy, thw 21hw Mai(cid:138)oy 1992, gia th diath·rhsh tvn fysikv·n oikoto·pvn kauv·w kai thw a·griaw pani·daw kai xlvri·daw (2). (1) (2) EE L 103 thw 25. 4. 1979. EE L 206 thw 22. 7. 1992


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2432/99 esittäjä(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle. Suden, karhun ja ilveksen luonnonvaraistaminen.

eurovoc_concepts:
economic support
environmental policy
protection of animals
wild mammal

text: 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/161 Yleisten asioiden neuvosto on lis(cid:228)ksi useita kertoja kehottanut kosovolaisia ja kansainv(cid:228)lisi(cid:228) tahoja tehostamaan toimiaan j(cid:228)rjest(cid:228)ytyneen rikollisuuden torjumiseksi Kosovossa. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) neuvosto pani tyytyv(cid:228)isen(cid:228) merkille 6. joulukuuta pit(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n istunnossa komission aikomuksen sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)rjes- t(cid:228)ytyneen rikollisuuden torjunta vuoden 2000 Kosovon tukia koskevaan ohjelmaansa sek(cid:228) kehotti j(cid:228)senvaltioita osoittamaan asianmukaista tukea kyseisell(cid:228) alalla. (2000/C 219 E/204) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2432/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Suden, karhun ja ilveksen luonnonvaraistaminen Voisiko komissio kertoa, onko Euroopan unionin alueella parhaillaan meneill(cid:228)(cid:228)n konkreettisia toimia (yhteisrahoituksessa tai muutoin) suden, karhun ja ilveksen luonnonvaraistamiseksi? Onko Euroopan unioni jo rahoittanut t(cid:228)h(cid:228)n liittyvi(cid:228) hankkeita yksin tai yhteisrahoituksessa, ja aiotaanko tulevaisuudessa ryhty(cid:228) erityistoimiin asian edist(cid:228)miseksi? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (11. tammikuuta 2000) Vuodesta 1988 l(cid:228)htien LIFE-Luonto-rahoitusv(cid:228)lineest(cid:228) ja sit(cid:228) edelt(cid:228)vist(cid:228) rahoitusv(cid:228)lineist(cid:228) on tuettu monia hankkeita, joilla on pyritty suojelemaan susia, maakarhuja ja ilveksi(cid:228) joko suoraan tai ep(cid:228)suorasti. Susi on ollut 21 hankkeen, ilves 14 hankkeen ja maakarhu 17 hankkeen suojelukohteena. N(cid:228)m(cid:228) hankkeet ovat varmasti t(cid:228)rkeimpi(cid:228) yhteis(cid:246)n rahoittamia toimia, joilla suojellaan kyseisi(cid:228) lajeja. J(cid:228)senvaltiot ovat lis(cid:228)ksi toteuttaneet muista yhteis(cid:246)n rahastoista tuettuja vastaavanlaisia tai t(cid:228)ydent(cid:228)vi(cid:228) toimia. Muita hankkeita n(cid:228)iden lajien suojelemiseksi voidaan rahoittaa tulevaisuudessa LIFE III -rahoitusv(cid:228)lineest(cid:228), jos t(cid:228)t(cid:228) tarkoitusta varten ehdotetaan tasoltaan hyvi(cid:228) hankkeita. (2000/C 219 E/205) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2436/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Diana Wallis (ELDR) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Tietosuojadirektiivi Onko komissio tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) vuoden 1995 tietosuojadirektiivin kansallisen tason t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa esiintyneiden eroavaisuuksien vuoksi kansalliset tietosuojalait vaikeuttavat rajan ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kauppaa ja ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) on oleva huomattava vaikutus EU:n sis(cid:228)ll(cid:228) tapahtuvan s(cid:228)hk(cid:246)isen kaupank(cid:228)ynnin kehitykseen? Esimerkiksi tietosuojalakien soveltamisalaa on laajennettu niin, ett(cid:228) ne koskevat paitsi direktiiviss(cid:228) tarkoi- tettuja henkil(cid:246)kohtaisia tietoja my(cid:246)s yritysten toimintaan liittyvi(cid:228) tietoja. Aikooko komissio ryhty(cid:228) mihink(cid:228)(cid:228)n toimiin rajoittaakseen sit(cid:228) vahinkoa sis(cid:228)markkinoiden periaatteelle, mik(cid:228) seuraa kun j(cid:228)senvaltiot (cid:148)kultaavat(cid:148) direktiivi(cid:228) liikaa saattaessaan sen osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2384/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Lukning af usikker kernereaktor i Bohunice (Slovakiet).

eurovoc_concepts:
Slovakia
accession to the European Union
decommissioning of power stations
nuclear reactor

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/37 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Poul Nielson (25. januar 2000) Botswana institute for development policy analysis har p(cid:229) Kommissionens anmodning foretaget en detaljeret undersłgelse for at vurdere, hvilken betydning F(cid:230)llesskabets og Sydafrikas frihandelsaftale formodes at f(cid:229) p(cid:229) łkonomien i Botswana, Lesotho, Namibia og Swaziland (BLNS) og frems(cid:230)tte anbefalinger til, hvordan BLNS-landene kan udnytte de forventede fordele bedst muligt og samtidig nedbringe risikoen for eventuelle negative effekter. De gennemsnitlige (cid:229)rlige indt(cid:230)gter (i procent af BNP), som BLNS-landene f(cid:229)r fra den f(cid:230)lles indt(cid:230)gtspulje, er: Botswana: 17,1 %, Lesotho: 41,7 %, Namibia: 27,6 % og Swaziland: 44,8 %. Den formodede virkning af handels-, udviklings- og samarbejdsaftalen (som betyder en lavere f(cid:230)lles indt(cid:230)gtspulje som fłlge af lavere tariffer) p(cid:229) de samlede indt(cid:230)gter i BLNS-landene er: Botswana: (cid:141)5,3 %, Lesotho: (cid:141)12,9 %, Namibia: (cid:141)8,6 % og Swaziland (cid:141)13,9 %. I realiteten vil indt(cid:230)gtstabet formodentligt blive mindre, fordi mange fłlsomme varer ikke er omfattet af Sydafrikas liberalisering, og der er intet der tyder p(cid:229) en fortsat nedgang. F(cid:230)llesskabet er rede til at hj(cid:230)lpe BLNS-landene med at gennemfłre skattereformer, der kan sprede deres indt(cid:230)gtskilder, hvilket er nłdvendigt ogs(cid:229) set uafh(cid:230)ngigt af handels-, udviklings- og samarbejdsaftalen. B(cid:229)de forbrugere og iv(cid:230)rks(cid:230)ttere vil f(cid:229) gavn af aftalen. Erhvervslivet vil f(cid:229) adgang til billigere varer, hłjere kvalitet og et stłrre udvalg af r(cid:229)varer og kapitalgoder. De vil derved f(cid:229) łgede muligheder for investering, eksport og ans(cid:230)ttelse af ekstra personale. Jobskabelse og investeringsinitiativer i Sydafrikas forbrugerunion (Southern African Customers Union) forventes at blive den stłrste positive effekt af frihandelsaftalen. Det vil resultere i en distributionsgevinst inden for BLNS-landenes łkonomi og głre det muligt for deres skatteministre at opkr(cid:230)ve skat efter et nyt skattesystem. Det er vanskeligt at głre rede for frihandlens praktiske fłlger for SADC, fordi SADC endnu ikke er en struktureret enhed hvad ang(cid:229)r handel og fłrst kan blive det gennem forhandling af sin egen frihandels- aftale. Den generelle f(cid:230)llesskabspolitik, som er at stłtte łkonomisk integration p(cid:229) regionalt niveau, betłd, at F(cid:230)llesskabet ikke fik bedre adgang til Sydafrikas marked end SADC-landene; Sydafrika forbeholdt sig for eksempel ret til at give sine SADC-partnere visse handelsindrłmmelser i tekstilsektoren. Endvidere skal enhver indrłmmelse, som F(cid:230)llesskabet opn(cid:229)r i frihandelsaftalen med Sydafrika, udvides til at g(cid:230)lde alle SADC-medlemmer i henhold til SADC-handelsprotokollen. Det vil sikre SADC-landene bedre adgang til Sydafrikas marked. (2000/C 280 E/035) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2384/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Lukning af usikker kernereaktor i Bohunice (Slovakiet) Kommissionen gjorde oprindelig lukningen af den yderst usikre kernereaktor i Bohunice p(cid:229) et tidspunkt n(cid:230)ste (cid:229)r til en fłrste betingelse for Slovakiets tiltr(cid:230)delse af Den Europ(cid:230)iske Union. Midt i oktober erkl(cid:230)rede Kommissionen sig imidlertid tilfreds med en lukning i perioden 2006-2008. Denne afgłrelse har vakt meget stor modstand. Hvorfor har Kommissionen (cid:230)ndret sit oprindelige standpunkt, nemlig at den yderst usikre kerne- 1. reaktor i Bohunice (Slovakiet) allerede skal lukkes n(cid:230)ste (cid:229)r? 2. Er Kommissionen af den opfattelse, at lukningen af den yderst usikre kernereaktor i Bohunice ikke l(cid:230)ngere er nogen forudg(cid:229)ende betingelse for tiltr(cid:230)delse? Hvorfor mener den i bekr(cid:230)ftende fald, at lukningen ikke l(cid:230)ngere er nłdvendig? C 280 E/38 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Hvilke argumenter retf(cid:230)rdiggłr en uds(cid:230)ttelse af 3. Bohunice? lukningen af den yderst usikre kernereaktor i 4. Hvilken tidsplan regner Kommissionen nu med for lukningen af kernereaktoren i Bohunice? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (17. januar 2000) Kommissionen har ikke p(cid:229) noget tidspunkt erkl(cid:230)ret, at det var en betingelse for Slovakiets tiltr(cid:230)delse af F(cid:230)llesskabet, at Bohunice V1-reaktorerne blev lukket ned i 2000. Kommissionen opfordrede i Agenda 2000 de kandidatlande, der havde reaktorer i drift, som ikke kan opgraderes, til at lukke dem ned s(cid:229) hurtigt, som det praktisk var muligt. Selvom Bohunice V1-reaktorerne hłrer til denne kategori, skal det bem(cid:230)rkes, at vestlige eksperter har anerkendt de fremskridt, som man siden 1996 har gjort for at forbedre sikkerhedsniveauet i Bohunice V1. Kommissionen finder, at de slovakiske myndigheders lłfte om at nedlukke Bohunice V1 i 2006 (reaktor 1) og 2008 (reaktor 2) er realistisk og afbalanceret i betragtning af de łkonomiske, sociale og politiske konsekvenser, som den fremskyndne nedlukning af reaktorerne vil f(cid:229) for Slovakiet, og de sikkerheds- m(cid:230)ssige forbedringer, der p(cid:229) det seneste er gjort p(cid:229) anl(cid:230)gget. Det slovakiske tilsagn om nedlukningen af Bohunice V1 vil blive overv(cid:229)get omhyggeligt inden for rammerne af tiltr(cid:230)delsesprocessen. Kommissionen vil głre hvad den kan for at sikre, at de nedlukning- stidspunkter, de slovakiske myndigheder har bebudet, overholdes. (2000/C 280 E/036) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2386/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: Tysk stłtte til opfłrelse af et laboratorium for kemiske v(cid:229)ben Det tyske forsvarsministerium indrłmmede for kort tid siden, at det vil bist(cid:229) Tyrkiet ved opfłrelsen af et milit(cid:230)rt kemisk laboratorium. Projektet siges at have en »udelukkende forsvarsm(cid:230)ssig funktion«. Imidlertid citeredes for nylig i ZDF-programmet Kennzeichen D nogle milit(cid:230)re kilder, som p(cid:229)st(cid:229)r, at den tyrkiske h(cid:230)r I den s(cid:229) sent som den 11. maj 1999 anvendte kemiske v(cid:229)ben mod den kurdiske PKK-bev(cid:230)gelse. forbindelse skal 20 kurdere v(cid:230)re blevet dr(cid:230)bt. Af en undersłgelse, som universitetet i M(cid:252)nchen har gennemfłrt, fremg(cid:229)r det endvidere, at de tyrkiske hoveder til de anvendte kemiske granater leveredes af de tyske virksomheder Buck og Depyfag. Har R(cid:229)det kendskab til den tyske stłtte til opfłrelsen af et nyt milit(cid:230)rt kemisk laboratorium i 1. Tyrkiet? Harmonerer dette tysk-tyrkiske samarbejde med de internationale og europ(cid:230)iske forpligtelser og 2. tiltag, hvad ang(cid:229)r nedrustning og v(cid:229)benkontrol, herunder specielt kemiske v(cid:229)ben? 3. Vil R(cid:229)det herefter mods(cid:230)tte sig den tyske stłtte til opfłrelsen af et nyt milit(cid:230)rt kemisk laboratorium i Tyrkiet, nu da den har f(cid:229)et kendskab til disse forhold? Hvorledes agter det i bekr(cid:230)ftende fald at udtrykke sin modstand over for den tyske regering? I ben(cid:230)gtende fald hvorfor ikke? 4. Ved R(cid:229)det, at den tyrkiske h(cid:230)r den 11. maj 1999 anvendte kemiske v(cid:229)ben mod den kurdiske PKK- bev(cid:230)gelse? Hvorfor er R(cid:229)det i ben(cid:230)gtende fald ikke blevet orienteret om, at en ansłgerstat her har overtr(cid:229)dt FN-konventionen om kemiske v(cid:229)ben? Har R(cid:229)det over for den tyrkiske regering tilkendegivet sin utilfredshed med denne overtr(cid:230)delse? 5. Hvorledes reagerede den tyrkiske regering i bekr(cid:230)ftende fald? Vil R(cid:229)det i ben(cid:230)gtende fald herefter tilkendegive sin utilfredshed over for den tyrkiske regering, nu da det har f(cid:229)et kendskab til disse forhold? I ben(cid:230)gtende fald hvorfor ikke?


title: 2000/40/EG: Entscheidung der Kommission vom 16. Dezember 1999 zur Festlegung der Umweltkriterien für die Vergabe des Umweltzeichens der Gemeinschaft für Kühlgeräte (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 4522) (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
European standard
eco-label
environmental protection
household electrical appliance
product quality

text: L 13/22 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 19. 1. 2000 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 16. Dezember 1999 zur Festlegung der Umweltkriterien für die Vergabe des Umweltzeichens der Gemeinschaft für Kühlgeräte (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 4522) (Text von Bedeutung für den EWR) (2000/40/EG) DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 880/92 des Rates vom 23. März 1992 über ein gemeinschaftliches System zur Vergabe des Umweltzeichens (1), insbesondere auf Artikel 5 Absatz 1 zweiter Unterabsatz, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Nach Artikel 5 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 880/92 sind die Bedingungen für die Vergabe des gemeinschaftlichen Umweltzeichens Produkt- gruppen festzulegen. nach Nach Artikel 10 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 880/92 ist die Umweltfreundlichkeit eines Produkts anhand der für die Produktgruppe geltenden spezifi- schen Umweltkriterien zu beurteilen. im Einklang mit der Richtlinie 94/ Es ist angebracht, 2/EG der Kommission vom 21. Januar 1994 zur Durch- führung der Richtlinie 92/75/EWG des Rates betreffend die Energgieetikettierung elektrischer Haushaltskühl- und Gefriergeräte entsprechende Kombinationsge- räte (2) Kriterien und Prüfverfahren für die Klassifizierung des Energieverbrauchs aufzustellen sowie die Anforde- rungen hinsichtlich des Energieverbrauchs an den techni- schen Fortschritt und an die Marktentwicklung anzu- passen. sowie Mit der Entscheidung 96/703/EG (3) hat die Kommission Umweltkriterien für die Vergabe des Umweltzeichens der Gemeinschaft für Kühlgeräte festgelegt, deren Gültigkeit nach Artikel 3 der Entscheidung am 27. November 1999 abläuft. Eine neue Entscheidung zur Festlegung der Umweltkrite- rien für diese Produktgruppe ist erforderlich, damit Hersteller und Importeure von Kühlgeräten am System zur Vergabe des Umweltzeichens der Gemeinschaft teil- nehmen können. Nach Artikel 6 der Verordnung (EWG) Nr. 880/92 hat die Kommission die wichtigsten Interessengruppen im Rahmen eines Anhörungsgremiums konsultiert. Die in dieser Entscheidung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des nach Artikel 7 der Verordnung Ausschusses — (EWG) Nr. 880/92 eingesetzten HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Produktgruppe „Kühlgeräte“ (im folgenden „die Produkt- gruppe“ genannt) umfaßt: Netzbetriebene elektrische Haushaltskühlgeräte, -tiefkühlge- räte und gefriergeräte sowie Kombinationen daraus. Ausgenommen sind Geräte, die auch aus anderen Energie- quellen wie Batterien betrieben werden können. Artikel 2 Die Umweltfreundlichkeit und die Gebrauchstauglichkeit der Produktgruppe werden nach den im Anhang genannten Krite- rien beurteilt. Artikel 3 Die Definition der Produktgruppe und die Umweltkriterien für diese Produktgruppe gelten vom Tag der Bekanntgabe dieser Entscheidung bis zum 1. Dezember 2002. Ist am 1. Dezember 2002 keine neue Entscheidung zur Definition der Produkt- gruppe und zur Festlegung der Umweltkriterien für die Produktgruppe ergangen, so endet die Gültigkeit am Tag der Verabschiedung der neuen Entscheidung, spätestens jedoch am 1. Dezember 2003. Artikel 4 Zu verwaltungstechnischen Zwecken erhält die Produktgruppe den Produktgruppenschlüssel „012“. Diese Entscheidung ist an alle Mitgliedstaaten gerichtet. Artikel 5 Brüssel, den 16. Dezember 1999 Für die Kommission Margot WALLSTRÖM Mitglied der Kommission (1) ABl. L 99 vom 11. 4. 1992, S. 1. (2) ABl. L 45 vom 17. 2. 1994, S. 1. (3) ABl. L 323 vom 13. 12. 1996, S. 34. 19. 1. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 13/23 ANHANG UMWELTKRITERIEN ZIELE Das Umweltzeichen erhalten nur Kühlgeräte, die den Kriterien dieses Anhangs entsprechen. Diese Kriterien haben zum Ziel: — die Minderung der mit dem Verbrauch von Energie verbundenen Umweltschäden und -risiken (globale Erwärmung, Versauerung, Verbrauch nicht erneuerbarer Ressourcen) durch Senkung des Energieverbrauchs; — die Minderung der Umweltschäden und -risiken, die mit dem Einsatz potentiell ozonabbauender Stoffe verbunden sind, durch Verringerung des Einsatzes solcher Stoffe; — die Minderung der Umweltschäden und -risiken, die mit dem Einsatz von Stoffen verbunden sind, die zur Erwärmung der Erdatmosphäre führen können, durch Verringerung des Einsatzes solcher Stoffe; Die Kriterien fördern außerdem den optimalen (möglichst umweltschonenden) Gebrauch des Gerätes und das Umweltbe- wußtsein des Benutzers. Ferner wird durch Kennzeichnung der Kunststoffteile die Wiederverwertung des Gerätes gefördert. Den zuständigen Stellen wird empfohlen, die Umsetzung anerkannter Umweltmanagementkonzepte wie EMAS und ISO 14001 zu berücksichtigen, wenn sie Anträge prüfen oder die Einhaltung der in diesem Anhang festgelegten Kriterien überwachen. (Anmerkung: Es besteht keine Pflicht zur Umsetzung solcher Konzepte. ) HAUPTKRITERIEN 1. Energieeinsparung Der in Anhang V der Richtlinie 94/2/EG der Kommission (1) definierte Index der Energieeffizienz des Gerätes, ermittelt nach EN 153 und unter Zugrundelegeung der in der Richtlinie wiedergegebenen Einteilung in 10 Klassen, muß unter 42 % liegen. Der Antragsteller muß ein Exemplar der in Artikel 2 Absatz 1 der Richtlinie 94/2/EG genannten technischen Dokumentation vorlegen. Die Dokumentation muß Berichte über mindestens drei Energieverbrauchsmessungen nach EN 153 enthalten. Das arithmetische Mittel aus diesen Messungen darf den obengenannten Wert nicht überschreiten. Der auf dem Energieetikett angegebene Wert muß diesem Mittelwert entsprechen. Bei einer Überprüfung, die bei Antragstellung nicht erforderlich ist, wenden die zuständigen Stellen die Toleranzen und Prüfverfahren von EN 153 an. 2. Reduzierung des Ozonabbaupotentials (ODP) von Kälte- und Treibmitteln Die Kältemittel im Kühlkreislauf und die zur Herstellung der Dämmstoffe des Gerätes verwendeten Treibmittel müssen das Ozonabbaupotential „Null“ haben. Der Antragsteller muß erklären, daß sein Gerät diesen Anforderungen entspricht. Der Antragsteller oder sein(e) Zulieferer müssen der für die Prüfung des Antrags zuständigen Stelle Angaben über die im Gerät verwendeten Kälte- und Treibmittel und deren Ozonabbaupotential machen. 3. Reduzierung des Treibhauspotentials (GWP) von Kälte- und Treibmitteln Die Kältemittel im Kühlkreislauf und die zur Herstellung der Dämmstoffe des Gerätes verwendeten Treibmittel dürfen ein Potential zur Erwärmung der Erdatmosphäre von höchstens 15 haben (in C0 -Äquivalenten über einen Zeitraum von 100 2 Jahren). Der Antragsteller muß erklären, daß sein Gerät diesen Anforderungen entspricht. Der Antragsteller oder sein(e) Zulieferer müssen der für die Prüfung des Antrags zuständigen Stelle Angaben über die im Gerät verwendeten Kälte- und Treibmittel und deren Potential zur Erwärmung der Erdatmosphäre machen. ZUSÄTZLICHE KRITERIEN 4. Verlängerung der Lebensdauer Der Hersteller muß die Funktionsfähigkeit des Gerätes für mindestens drei Jahre garantieren. Die Garantiefrist beginnt am Tag der Auslieferung des Gerätes an den Kunden. (1) ABl. L 45 vom 17. 2. 1994, S. 1. L 13/24 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 19. 1. 2000 Die Versorgung mit Ersatzteilen ist für einen Zeitraum von 12 Jahren nach Einstellung der Produktion des Gerätes zu garantieren. Der Antragsteller muß erklären, daß sein Gerät diesen Anforderungen entspricht. 5. Rücknahme und Wiederverwertung Der Hersteller muß das Gerät und ausgetauschte Teile des Gerätes kostenlos zur Wiederverwertung zurücknehmen: keine Rücknahmepflicht besteht für vom Anwender kontaminierte Geräte (z. B. durch medizinische oder nukleare Anwen- dungen). Außerdem gelten für das Gerät folgende Anforderungen: 1. Der Hersteller muß auf leichte Zerlegbarkeit des Kühlgerätes achten und hat schriftlich unter anderem zu bestätigen, — daß Verbindungen sich leicht auffinden lassen und zugänglich sind, — daß elektronische Bauteile sich leicht auffinden und entfernen lassen, — daß das Gerät sich mit gängigen Werkzeugen leicht zerlegen läßt, — daß inkompatible und gefährliche Stoffe ausgesondert werden können. 2. Kunststoffteile von mehr als 50 g Gewicht müssen mit einer dauerhaften Werkstoffkennzeichnung nach ISO 11469 versehen sein. Davon ausgenommen sind extrudierte Kunststoffteile. 3. Kunststoffteile von mehr als 25 g Gewicht dürfen keines der folgenden Flammschutzmittel enthalten: Bezeichnung Decabromodiphenyl Monobromodiphenylether Dibromodiphenylether Tribromodiphenylether Tetrabromodiphenylether Pentabromodiphenylether Hexabromodiphenylether Heptabromodiphenylether Octabromodiphenylether Nonabromodiphenylether Decabromodiphenylether Chlorparaffine mit Ketten von 10-13 C-Atomen und einem Chlorgehalt > 50 Gew. % CAS Nr. 13654-09-6 101-55-3 2050-47-7 49690-94-0 40088-47-9 32534-81-9 36483-60-0 68928-80-3 32536-52-0 63936-56-1 1163-19-5 85535-84-8 4. Kunststoffteile von mehr als 25 g Gewicht dürfen keine Flammschutzmittel oder Zubereitungen mit Stoffen enthalten, denen eine der folgenden in der Richtlinie 67/548/EWG des Rates (1) zuletzt geändert durch die Richtlinie 98/98/EG der Kommission (2) aufgeführten Gefahrenkennzeichnungen (R-Sätze) zugeordnet wurde oder zugeordnet werden kann: R45 (kann Krebs erzeugen), R46 (kann das Erbgut schädigen), R50 (sehr giftig für Wasserorganismen), R51 (giftig für Wasserorganismen), R52 (schädlich für Wasserorganismen), R53 (kann in Gewässern langfristige schädliche Wirkungen haben), R60 (kann die Fortpflanzungsfähigkeit beeinträchtigen) und R61 (kann das Kind im Mutterleib schädigen). Dieses Erfordernis gilt nicht, wenn sich die chemische Beschaffenheit des Flammschutzmittels bei der Anwendung so verändert, daß es nicht mehr gerechtfertigt ist, ihm einen der obengenannten R-Sätze zuzuordnen, und wenn weniger als 0,1 % des Flammschutzmittels in der ursprünglichen Form in dem behandelten Teil verbleiben. 5. Die Art des verwendeten Kältemittels und des für die Herstellung des Dämmstoffes verwendeten Treibmittels ist auf dem Gerät, auf oder neben dem Typenschild, anzugeben, um eine spätere Wiederverwertung zu erleichtern. Der Antragsteller muß erklären, daß sein Gerät diesen Anforderungen entspricht, und der für die Prüfung seines Antrags zuständigen Stelle ein Exemplar des Zerlegungsberichts vorlegen. Der Antragsteller oder sein(e) Zulieferer müssen der für die Prüfung des Antrags zuständigen Stelle angeben, welche Kälte- und Treibmittel im Gerät verwendet worden sind und welche Flammschutzmittel in oder auf Kunststoffteilen von mehr als 25 g Gewicht verwendet worden sind. (1) ABl. 196 vom 16. 8. 1967, S. 1. (2) ABl. L 355 vom 30. 12. 1998, S. 1. 19. 1. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 13/25 6. Benutzerinformation Dem Gerät muß beim Verkauf eine Gebrauchsanleitung beiliegen, die unter anderem Ratschläge für die umweltschonende Benutzung enthält, insbesondere: 1. auf dem Deckblatt oder der ersten Seite den Hinweis: „Diese Anleitung enthält Ratschläge für die umweltschonende Benutzung des Gerätes“, 2. Empfehlungen für den energiesparenden Betrieb des Gerätes, und zwar: 2. 1. Hinweise für die Aufstellung des Gerätes, unter anderem mit der Angabe, wieviel Freiraum um das Gerät für eine ausreichende Luftzirkulation mindestens notwendig ist, und den Hinweis, daß sich durch Aufstellung des Gerätes an einem kühlen oder nur mäßig warmen Ort der Energieverbrauch deutlich senken läßt; 2. 2. 2. 3. 2. 4. 2. 5. den Hinweis, daß das Gerät nicht neben einer Wärmequelle (Ofen, Heizkörper usw) aufgestellt werden oder direkter Sonneneinstrahlung ausgesetzt sein sollte und gegebenenfalls gegen Wärmequellen hinter Wänden und unter Fußböden isoliert werden sollte; den Hinweis, daß sich die Thermostateinstellung nach der Raumtemperatur richtet und deshalb durch eine Messung der Temperatur im Innern des Gerätes überprüft werden sollte (es ist zu erläutern, wie dabei vorzugehen ist); den Hinweis, daß die Tür oder der Deckel des Gerätes nicht häufiger und länger geöffnet werden sollen als notwendig; das gilt besonders für Gefrierschränke; den Hinweis, daß warme Speisen abkühlen sollen, bevor sie in das Gerät gestellt werden, da der von den Speisen abgegebene Dampf zur Vereisung des Verdampfers beiträgt, daß die Abkühlzeit aber aus Gründen der Hygiene so kurz wie möglich sein soll; 2. 6. den Hinweis, daß sich auf dem Verdampfer keine dicke Eisschicht bilden sollte und daß häufiges Abtauen das Entfernen der Eisschicht erleichtert; 2. 7. den Hinweis, daß die Türdichtung zu erneuern ist, wenn sie nicht einwandfrei abschließt; 2. 8. 2. 9. den Hinweis, daß das Gerät nach einem Wechsel des Aufstellungsortes erst nach einer gewissen Zeit wieder eingeschaltet werden sollte; den Hinweis, daß der Verflüssiger an der Rückseite des Gerätes und der Raum unter dem Gerät von Staub und Küchendämpfen freigehalten werden sollte; 2. 10. den Hinweis, daß die Nichtbeachtung des vorstehend Gesagten zu höherem Energieverbrauch führt; 3. 4. den Hinweis, daß die Beschädigung des Verflüssigers an der Rückseite des Gerätes und andere Vorfälle, durch die Kältemittel in die Umwelt gelangt, wegen der möglichen Umwelt- und. Gesundheitsrisiken zu vermeiden sind; in der Gebrauchsanleitung ist ausdrücklich zu vermerken, daß Eis nicht mit spitzen oder scharfen Gegenständen (Messer, Schraubenzieher u. dgl. ) entfernt werden darf, weil dadurch der Verdampfer beschädigt werden kann; den Hinweis, daß das Gerät Flüssigkeiten enthält und seine Teile und Materialien wiederverwendbar oder wiederver- wertbar sind; 5. Angaben darüber, wie der Verbraucher das Rücknahmeangebot des Herstellers nutzen kann. Der Antragsteller muß erklären, daß sein Gerät diesen Anforderungen entspricht, und der für die Prüfung seines Antrags zuständigen Stelle ein Exemplar der Gebrauchsanleitung vorlegen. 7. Geräusch Der vom Gerät erzeugte Luftschall, gemessen als Schalleistung, darf 42 dB(A) (bezogen auf l pW) nicht überschreiten. Der Geräuschpegel des Gerätes ist für den Verbraucher deutlich sichtbar anzugeben. Das geschieht durch eine entspre- chende Angabe auf dem Energieetikett für Kühlgeräte. Der Geräuschpegel ist im Einklang mit der Richtlinie 86/594/EWG des Rates (1) nach der Norm EN 28960 zu messen und anzugeben. Diese Anforderung gilt nicht für die in Anhang IV der Richtlinie 94/2/EG als Klasse 9 bezeichneten Haushaltsgefrier- truhen. Der Antragsteller muß erklären, daß sein Gerät diesen Anforderungen entspricht. (1) ABl. L 344 vom 6. 12. 1986, S. 24. L 13/26 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 19. 1. 2000 8. Verbraucherinformation Folgender Text ist an einer für den Verbraucher deutlich sichtbaren Stelle (möglichst neben dem Etikett) anzubringen: — Dieses Produkt erfüllt die Voraussetzungen für die Vergabe des Umweltzeichens der Europäischen Union, weil es energiesparend arbeitet, die Ozonschicht nicht schädigt und nur minimal zum Treibhauseffekt beiträgt


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2498/99 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle. Korvaukset lohien pakollisesta teurastamisesta EY:n lainsäädännön perusteella.

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
fish disease
sea fish
slaughter premium

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/69 EY:n perustamissopimuksen 42 artiklassa (ent. 51 artiklassa) tarkoitetulla sosiaaliturvan alalla s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t kansallisten sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelmien yhteensovittamisesta sis(cid:228)ltyv(cid:228)t sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelmien soveltami- sesta yhteis(cid:246)n alueella liikkuviin palkattuihin ty(cid:246)ntekij(cid:246)ihin, itsen(cid:228)isiin ammatinharjoittajiin ja heid(cid:228)n perheenj(cid:228)seniins(cid:228) 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1971 annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 1408/71 (1) ja sen soveltamisesta annettuun asetukseen (ETY) N:o 574/72 (2). Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan c alakohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n tarkkaan tilanteesta, jossa toisessa j(cid:228)senvaltiossa vakuutettu henkil(cid:246) menee tarkoituksellisesti toiseen j(cid:228)senvaltioon saadakseen siell(cid:228) ennalta suunniteltua l(cid:228)(cid:228)ketieteellist(cid:228) hoitoa ja tuotteita. Silloin edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) korvauksen saamiseksi kaikista aiheutuneista kustannuksista kyseisen henkil(cid:246)n on saatava ennalta lupa sairauskassaltaan. Lupa annetaan lomakkeella E 112. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 22 artiklan 2 kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) vaadittua lupaa (cid:148)ei voida ev(cid:228)t(cid:228), jos kysymyksess(cid:228) oleva hoito kuuluu sen j(cid:228)senvaltion lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)dettyjen etuuksien joukkoon, jossa ja jos h(cid:228)nelle ei ole voitu antaa t(cid:228)llaista hoitoa siin(cid:228) ajassa kuin on se, tavallisesti v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) kyseisen hoidon saamiseksi jossa h(cid:228)n asuu, ottaen huomioon h(cid:228)nen senhetkinen terveydentilansa ja todenn(cid:228)k(cid:246)inen taudinkulku(cid:148). T(cid:228)m(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen nojalla j(cid:228)senvalti- oilla on velvollisuus my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) lupa tarkasti m(cid:228)(cid:228)ritellyiss(cid:228) tapauksissa ja t(cid:228)ysi vapaus my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) tai ev(cid:228)t(cid:228) lupa muissa tapauksissa. On huomattava, ett(cid:228) n(cid:228)iden yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten nojalla (cid:148)suunnitellut(cid:148) hoidot tarjoaa aina asuinpaikan laitos sen soveltaman (cid:148)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti(cid:148), lopulta j(cid:228)senvaltion vastattavia. jonka etua asia koskee, asuu, j(cid:228)senvaltiossa, ja ne ovat Sis(cid:228)markkinoiden vapauksien osalta, erityisesti EY:n perustamissopimuksen 28 artiklassa (ent. 30 artiklassa) tarkoitetun tavaroiden vapaan liikkuvuuden ja 49 artiklassa (ent. 59 artiklassa) tarkoitetun palvelujen vapaan liikkuvuuden osalta yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on antanut tuomion kahdessa ennakkoratkaisuasiassa (Kohll C-158/96 ja Decker C 120/95) 28. huhtikuuta 1998. N(cid:228)iss(cid:228) tuomioissa tuomioistuin toteaa, ett(cid:228) sosiaaliturvan alaan kuuluva kansallinen s(cid:228)(cid:228)ntely ei voi est(cid:228)(cid:228) sis(cid:228)markkinoiden vapauksien soveltamista. Lis(cid:228)ksi tuomioistuin katsoo, ett(cid:228) ennakkolupaa koskeva ehto silm(cid:228)lasien ja hammashoidon korvaamiseksi ei ole yhteis(cid:246)n oikeuden mukainen (jolla taataan tavaroiden vapaa liikkuvuus ja palveluiden vapaa tarjoaminen), jos t(cid:228)t(cid:228) lupaa ei vaadita maan sis(cid:228)isiss(cid:228) tapauksissa. Oikeus yht(cid:228)l(cid:228)iseen kohteluun ei riipu siit(cid:228), onko kyse maan sis(cid:228)isest(cid:228) tai maan rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) tilanteesta. Toisin kuin asetuksen (ETY) N:o 1408/ 71 22 artiklassa esitet(cid:228)(cid:228)n, yht(cid:228)l(cid:228)isen kohtelun periaate antaa j(cid:228)senvaltiolle, jossa henkil(cid:246) on vakuutettuna, oikeuden s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) kaikki rajoitukset s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihins(cid:228), eik(cid:228) sis(cid:228)ll(cid:228) n(cid:228)in ollen suoraa oikeutta korvaukseen kaikista l(cid:228)(cid:228)ketieteellisest(cid:228) hoidosta aiheutuneista kustannuksista. Sen sijaan sosiaaliturvalaitosten toimenpi- dett(cid:228) ei voida kielt(cid:228)(cid:228) pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n siksi, ett(cid:228) kyse on rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) tilanteesta. Tuomioistuin on tunnustanut mahdollisuuden kielt(cid:228)yty(cid:228) EY:n perustamissopimuksen 30 artiklassa (ent. 36 artikla) ja 46 artiklassa (ent. 56 artikla) mainittujen kansanterveyteen liittyvien syiden perusteella, jos hoitokapasiteetin tai l(cid:228)(cid:228)ketieteelli- sen asiantuntemuksen yll(cid:228)pit(cid:228)minen alueella on oleellista kansanterveyden, jopa kyseisen j(cid:228)senvaltion v(cid:228)est(cid:246)n hengiss(cid:228) pysymisen kannalta. Samoin tuomioistuin on hyv(cid:228)ksynyt rajoituksia, kun vakuutus- j(cid:228)senvaltio on todistanut, ett(cid:228) on olemassa vaara vakavista vaikutuksista sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n rahoitus- tasapainoon. Sis(cid:228)markkinoita ja sosiaaliturvaa koskevista yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) seuraa, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeus ei t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) salli yhteis(cid:246)n toteuttaa toimenpiteit(cid:228), jotka vaikuttavat j(cid:228)senvaltioiden l(cid:228)(cid:228)ketieteellisten tai sairaalahoitojen rahoitukseen. Rahoitus kuuluu j(cid:228)senvaltioiden toimivaltaan. Samasta syyst(cid:228) ei ole my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n mahdollista perustaa erityisrahastoja t(cid:228)t(cid:228) varten. (1) EYVL L 149, 5. 7. 1971. (2) EYVL L 74, 27. 3. 1972. (2000/C 303 E/061) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2498/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Korvaukset lohien pakollisesta teurastamisesta EY:n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n perusteella Voiko komissio vahvistaa, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n v(cid:228)himm(cid:228)istoimenpiteist(cid:228) tiettyjen kalatautien torjumiseksi annetun direktiivin 93/53/ETY (1) mukaisesti on olemassa j(cid:228)rjestely, jonka perusteella maksetaan t(cid:228)sm(cid:228)lliset, koh- tuulliset ja tehokkaat korvaukset lohien pakollisesta teurastamisesta niill(cid:228) viljelylaitoksilla, joiden lohet ovat sairastuneet tarttuvaan anemiaan? C 303 E/70 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Mik(cid:228)li n(cid:228)in on, voiko komissio hahmotella p(cid:228)(cid:228)piirteiss(cid:228)(cid:228)n kyseist(cid:228) j(cid:228)rjestely(cid:228) ja selitt(cid:228)(cid:228), tuleeko maksetta- vien korvausten vastata kyseess(cid:228) olevan j(cid:228)senvaltion korvauksia? (1) EYVL L 175, 19. 7. 1993, s. 23. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 2000) K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) on useita rahallisia korvausv(cid:228)lineit(cid:228) silt(cid:228) varalta, ett(cid:228) lohia joudutaan viljelylaitoksilla pakkoteurastamaan lohen tarttuvan anemian (ISA) vuoksi. J(cid:228)senvaltiot voivat my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) rahallista korvausta k(cid:228)rsityist(cid:228) menetyksist(cid:228). T(cid:228)llaisessa tapauksessa kyseisen j(cid:228)senvaltion viranomaisten on ilmoitettava toimenpideluonnoksista komissiolle. Kalastukselle ja vesiviljelylle my(cid:246)nnetyn valtiontuen tutkimista koskevien suuntaviivojen mukaisesti tuottajien k(cid:228)rsimien menetysten korvaamiseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) toimenpiteit(cid:228) voidaan pit(cid:228)(cid:228) yhteismarkkinoille soveltuvina, mik(cid:228)li viranomaiset ovat p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)neet h(cid:228)vityssuunnitelmasta. Tietyist(cid:228) el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)alan kustannuksista 26. kes(cid:228)kuuta 1990 tehdyn neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 90/424/ETY (1) 3 artiklassa luetellaan ne taudit, joihin liittyviin h(cid:228)t(cid:228)tilanteisiin yhteis(cid:246)n rahallista korvausta voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228). Rahoituksen on oltava 50 prosenttia kuluista, jotka aiheutuvat j(cid:228)senvaltiolle niist(cid:228) korvauksista, joita se maksaa tilanomistajille teurastamisesta, el(cid:228)inten ja tarvittaessa el(cid:228)intuotteiden h(cid:228)vitt(cid:228)misest(cid:228), tilan ja v(cid:228)lineiden puhdistuksesta, hy(cid:246)nteisten h(cid:228)vitt(cid:228)misest(cid:228), desinfioinnista sek(cid:228) saastuneiden rehujen ja v(cid:228)lineiden h(cid:228)vitt(cid:228)misest(cid:228). Jos on p(cid:228)(cid:228)tetty rokottamisesta, rahoituksen on oltava 100 prosenttia rokotteen hankinnasta ja 50 prosenttia t(cid:228)m(cid:228)n rokottamisen toteuttamisesta aiheutuneista kuluista. Lohen tarttuvaa anemiaa ei kuitenkaan ole sis(cid:228)llytetty tukikelpoisten tautien luetteloon. Sen sis(cid:228)llytt(cid:228)miseksi luetteloon komission on teht(cid:228)v(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s pysyv(cid:228)n el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)komitean menettelyn mukaisesti. Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 90/424/ETY 24 artiklassa mainitaan mahdollisuus aloittaa yhteis(cid:246)n rahoitustoimet tiettyjen tautien h(cid:228)vitt(cid:228)miseksi ja valvomiseksi. Korvaus riippuu j(cid:228)senvaltioiden toimittamien vuosittaisten ohjelmien hyv(cid:228)ksynn(cid:228)st(cid:228). N(cid:228)iss(cid:228) ohjelmissa on toimitettava kaikki asianmukaiset rahoitustiedot, ja niiss(cid:228) on osoitettava erityisesti ohjelman toteuttamisesta aiheutuvat arvioidut kokonaiskustannukset. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuudeksi t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa vahvistetaan 50 prosenttia j(cid:228)senvaltioille aiheutuneista kustannuksista, jotka liittyv(cid:228)t el(cid:228)inten teurastuksesta tuottajille maksettuihin korvauksiin. Lohen tarttuvaa anemiaa ei ole kuitenkaan sis(cid:228)llytetty niiden tautien luetteloon, joihin 24 artiklaa sovelletaan. Sen sis(cid:228)llytt(cid:228)minen luette- loon edellytt(cid:228)(cid:228) komission esityksest(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228). Komissio tarkastelee, onko suotavaa ryhty(cid:228) toimiin lohen tarttuvan anemian sis(cid:228)llytt(cid:228)miseksi yhteen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 90/424/ETY tarkoitetuista luetteloista. J(cid:228)senvaltiot voivat 1. tammikuuta 2000 alkaen kalatalouden ohjauksen rahoitusv(cid:228)lineen (KOR) 15 artiklan mukaisesti edist(cid:228)(cid:228) kansallisten ohjelmiensa puitteissa vesiviljelyyn liittyvist(cid:228) taudeista aiheutuvien patolo- gisten riskien h(cid:228)vitt(cid:228)mist(cid:228). Rahoitusosuuden enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi sallitaan tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden osalta 35 prosenttia ja muiden alueiden osalta 15 prosenttia. Laatiessaan ensi vuonna uuden KOR:n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoasetusta komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) tukea koskevista yksityiskohtaisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228). (1) EYVL L 224, 18. 8. 1990, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 94/370/EY (EYVL L 168, 2. 7. 1994). (2000/C 303 E/062) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2506/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: Aflatoksiinisienen sallittu pitoisuus EU:n alueelle tuoduissa parap(cid:228)hkin(cid:246)iss(cid:228) Voiko komissio ilmoittaa: 1. mihin tieteelliseen tutkimukseen se perustaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228), jolla parap(cid:228)hkin(cid:246)iss(cid:228) olevan aflatoksiinisie- nen suurimmaksi sallituksi pitoisuudeksi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttiin 4 miljardisosaa, kun USA:ssa noudatettava taso on 20 miljardisosaa?