title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 2792/1999, 17. detsember 1999, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord

eurovoc_concepts:
FIFG
Structural Funds
fishing fleet
fishing industry
fishing regulations
structural policy

text: 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 179 31999R2792 L 337/10 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 30. 12. 1999 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2792/1999, 17. detsember 1999, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (3) ning arvestades, et: (1) (2) (3) juuni 1999. aasta määruses nõukogu 21. (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuuri- fondide kohta, (4) määratletakse struktuurifondide ja Kalanduse Arendusrahastu (FIFG) üldised eesmärgid ja ülesanded, nende ülesehitus, abistamise viisid, programmi- töö ning fondide raames antava abi üldkorraldus ja üldine rahastamiskord; nõukogu 20. detsembri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 3760/92, millega luuakse ühenduse kalanduse ja akva- kultuuri süsteem, (5) kehtestatakse ühise kalanduspoliitika eesmärgid ning üldeeskirjad; ühenduse kalalaevastiku aren- gut tuleb reguleerida eelkõige nende otsuste alusel, mis nõukogu peaks vastu võtma artikli 11 kohaselt; komisjoni ülesanne on muuta nimetatud otsused konkreetseteks meetmeteks iga liikmesriigi tasandil; peale selle tuleb jär- gida nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suh- tes rakendatav kontrollisüsteem (6); juuni 1999. nõukogu 21. (EÜ) nr 1263/1999 Kalanduse Arendusrahastu kohta, (7) mää- ratletakse struktuurimeetmete sihtotstarbelisus sektoris, nagu see on määratletud kõnealuse määruse artiklis 1; kõnealuse määruse artikli 4 kohaselt peab nõukogu aasta määruses (1) EÜT C 16, 21. 1. 1999, lk 12. (2) EÜT C 279, 1. 10. 1999, lk 325. (3) EÜT C 209, 22. 7. 1999, lk 10. (4) EÜT L 161, 26. 6. 1999, lk 1. (5) EÜT L 389, 31. 12. 1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EÜ) nr 1181/98 (EÜT L 164, 9. 6. 1998, lk 1). (6) EÜT L 261, 20. 10. 1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- hiljemalt 31. detsembriks 1999 tegema otsuse FIFGi poolt kõnealuse sektori ümberkorraldamiseks antava rahalise abi tähtaegade ja tingimuste kohta, et tagada ümberkorralduste raames kavandatud eesmärkide saavutamine; (4) programmitöö tingimused tuleb kindlaks määrata; (5) (6) (7) (8) (9) (10) kalalaevastiku mitmeaastased arendusprogrammid ajava- hemikuks 1. jaanuarist 1997 kuni 31. detsembrini 2001 jäävad kehtima kuni aegumiseni; tuleks ette näha asjako- hased sätted ajavahemikuks, mis algab 1. jaanuaril 2002; tuleks kindlaks määrata mitmeaastaste arendusprogram- mide järelevalve- ja rakendussätted, eelkõige seoses laevade laevastiku koosseisu arvamise ja koosseisust väljaarvamise ning riigiabi raamistikuga laevastiku uuendamiseks, lae- vade moderniseerimiseks ja ühisettevõtete asutamiseks; väikesemahulisel rannapüügil on püügimahu korrigeerimi- sel eriline seisund; on oluline, et see erilisus väljenduks konkreetsete meetmetena käesoleva määruse tasandil; kalalaevastike ümberkorraldamiseks on vajalikud sotsiaal- majanduslikud meetmed; tuleks kindlaks määrata abi andmise üksikasjalikud eeskir- jad vee-elusressursside kaitseks ja arendamiseks, akvakul- tuuri, kalasadamate sisseseade, töötlemise, turustamise, siseveekalapüügi ning kalandus- ja akvakultuuritoodete edendamiseks; struktuurimeetmetele tuleks lisada teatavad tootjaorgani- satsioonide heaks toimivad struktuurilist laadi meetmed, mida rakendatakse käesoleval ajal nõukogu 17. det- sembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3759/92 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta) (8) alusel, ning selline lisamine ei tohiks ohustada määruses (EMÜ) nr 3759/92 määratletud tootjaorganisatsioonide regulee- rivat toimet; lisada tuleks ka muud üldist huvi pakkuvad kutsealased meetmed; (11) tuleks kindlaks määrata üksikasjalikud eeskirjad hüvitiste ja rahalise kompensatsiooni andmiseks kaluritele ja laeva- omanikele tegevuse ajutise katkestamise korral või teata- vate pardaseadmete või püügiviiside suhtes kohaldatavate tehnilist laadi piirangute korral; sega (EÜ) nr 2846/98 (EÜT L 358, 31. 12. 1998, lk 5). (8) EÜT L 388, 31. 12. 1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- (7) EÜT L 161, 26. 6. 1999, lk 54. sega (EÜ) nr 3318/94 (EÜT L 350, 31. 12. 1994, lk 15). 180 (12) (13) ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd programmides tuleb ette näha uuenduslike meetmete ja tehnilise abi rakendamiseks vajalikud vahendid; Artikkel 2 Vahendid püsiva tasakaalu saavutamine vee-elusressursside, nende kasutamise ning sellest tuleneva mõju vahel keskkonnale on kalandussektori seisukohalt väga tähtis; seetõttu on üht- viisi oluline ette näha meetmed nii toiduahela säilitamiseks kui ka akvakultuuri ja kalatööstuse tarbeks; Käesolevas määruses sätestatud tingimuste kohaselt võib Kalanduse Arendusrahastu, edaspidi “FIFG”, anda abi seoses II, III ja IV jaotises nimetatud meetmetega määruse (EMÜ) nr 3760/92 artiklis 1 määratletud ühise kalanduspoliitika valdkondade raames. (14) kuivõrd sellised meetmed ei piirdu ühenduse abiga, on eel- kõige asjakohane reguleerida kõnealuse sektori riigiabi kavasid, see piiraks asutamislepingu artik- lite 87—89 kohaldamist, ja liita ühenduse kalalaevastiku ümberkorraldusprogrammid struktuuriabi kui tervikuga; ilma et (15) käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord (1); (16) aasta määrus nõukogu 3. novembri 1998. (EÜ) nr 2468/98, mis käsitleb ühenduse poolt kalandus- ja akvakultuurisektori saaduste töötlemiseks ja turustamiseks antava struktuuriabi kriteeriume ja korda, (2) ning muud sätted tuleks kehtetuks tunnistada; abi nõuetekohaseks andmiseks tuleks kehtetuks tunnistatud sätteid siiski kohal- dada kuni 31. detsembrini 1999 heaks kiidetud tegevuse ja projektide suhtes, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Eesmärgid 1. Käesoleva määrusega luuakse raamistik kõigile liikmesriigi ter- ritooriumil võetavatele kalandussektori struktuurimeetmetele, pii- ramata (EÜ) nr 1263/1999 artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärkide ja ühise kalanduspoliitika, eelkõige kalavarude pikaajalise kaitse ja sääst- liku kasutamisega seotud eesmärkide saavutamisel. eripära määruse piirkondlikku seejuures 2. Kõnealuse sektori struktuuripoliitika eesmärk on suunata ja hõlbustada ümberkorralduste tegemist. Ümberkorraldused hõl- mavad tegevust ja meetmeid, mille püsiv toime aitab kaasa mää- ruse (EÜ) nr 1263/1999 artikli 1 lõikes 2 määratletud ülesannete täitmisele. (1) EÜT L 184, 17. 7. 1999, lk 23. (2) EÜT L 312, 20. 11. 1998, lk 19. I JAOTIS PROGRAMMITÖÖ Artikkel 3 Üldsätted 1. Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 9 punktis a määratletud programmitöö peab vastama ühise kalanduspoliitika eesmärki- dele ja käesoleva määruse artiklis 4 nimetatud kalalaevastike mit- meaastaste arendusprogrammide sätetele. Sel eesmärgil võib programmid vajaduse korral läbi vaadata ning seda eelkõige mit- meaastaste arendusprogrammide rakendamise tähtaja lõpus. Programmitöö hõlmab kõik II, III ja IV jaotises nimetatud vald- konnad. 2. FIFGi poolt osaliselt rahastatavate eesmärgi 1 piirkonna meet- mete programmitöö peab vastama määruse (EÜ) nr 1263/1999 artikli 2 lõike 2 esimesele lõigule. FIFGi poolt osaliselt rahastatavad, kuid väljaspool eesmärgi 1 piir- konda olevate meetmete programmitöö peab vastama määruse (EÜ) nr 1263/1999 artikli 2 lõike 2 teisele lõigule. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklit 14, artikli 15 lõiget 2, artik- li 15 lõike 3 esimest lõiku, artikli 15 lõikeid 5, 6 ja 7 ning artik- li 19 lõikeid 3 ja 4. 3. Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 9 punktis b määratletud kavadest peab ilmnema, et riigiabi on eesmärkide saavutamiseks vajalik ning eelkõige, et riigiabita ei oleks võimalik asjaomaseid kalalaevastikke uuendada ega moderniseerida ning et kavandata- vad meetmed ei ohusta kalavarude püsivat tasakaalu. Kavade sisu sätestatakse I lisas. 4. Programmi ülejäänud aja kohta, mida komisjoni poolt kinni- tatud mitmeaastane arendusprogramm veel ei hõlma, on pro- grammitöö teave üksnes suunav; sellist teavet täpsustatakse vas- eesmärkidele pärast uue mitmeaastase tavalt programmi arendusprogrammi kinnitamist. 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 181 Artikkel 4 5. Käesoleva määruse rakendamisel kohaldavad liikmesriigid määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 24 sätteid. Kalalaevastike mitmeaastased arendusprogrammid 1. Nõukogu kehtestab määruse (EMÜ) nr 3760/92 artiklis 11 ettenähtud korras kalandussektori ümberkorraldamise eesmärgid ja meetmed. Nõukogu otsuse põhjal võtab komisjon artikli 23 lõi- kes 2 ettenähtud korras vastu mitmeaastased arendusprogrammid iga liikmesriigi jaoks. 2. Komisjoni lõikes 1 nimetatud otsusega määratakse eelkõige kindlaks terve rida eesmärke koos nende täitmiseks vajalike meet- mete kogumiga, mis võimaldab püügikoormust pika aja jooksul ühtlaselt reguleerida. 3. Liikmesriigid peavad hiljemalt enne 1. maid 2000 esitama komisjonile käesoleva määruse II lisas täpsustatud teabe, mida kasutatakse järgmiste mitmeaastaste arendusprogrammide koos- tamisel. Artikkel 5 Mitmeaastaste arendusprogrammide järelevalve 1. Jälgides mitmeaastaste arendusprogrammide rakendamist, edastavad liikmesriigid komisjonile igal aastal enne 1. maid doku- mendi, mis annab ülevaate, kuidas nende mitmeaastase arendus- programmi täitmine on edenenud. Kolme kuu jooksul pärast nimetatud tähtaega saadab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande mitmeaastaste arendusprogrammide rakendamise kohta ühenduses. 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile kalalaevade füüsilisi oma- dusi ja püügikoormuse järelevalvet käsitleva teabe laevastiku osade ja püügitegevuse liikide kaupa, eelkõige püügimahtude ja vastava püügitegevuse kohta, vastavalt komisjoni 30. sep- tembri 1998. aasta määrustele (EÜ) nr 2090/98 (ühenduse kala- laevade registri kohta) (1) ja (EÜ) nr 2091/98 (ühenduse kalalae- vastiku osadeks jagamise ja püügikoormuse kohta seoses mitmeaastaste arendusprogrammidega) (2). 3. Komisjon võib omal algatusel või asjaomase liikmesriigi taot- luse korral või mitmeaastaste arendusprogrammide alusel kõik mitmeaastased arendusprogrammid uuesti läbi vaadata ja neid kohandada, võttes arvesse artikli 4 lõikes 1 mainitud nõukogu otsust. II JAOTIS KALALAEVASTIKE MITMEAASTASTE ARENDUSPROGRAMMIDE RAKENDAMINE Artikkel 6 Laevastiku uuendamine ja kalalaevade moderniseerimine 1. Laevastiku uuendamine ja kalalaevade moderniseerimine toi- mub käesoleva jaotise kohaselt. Iga liikmesriik esitab komisjonile artikli 23 lõikes 2 ettenähtud korras kinnitamiseks laevastiku uuendamise ja moderniseerimise alaliselt kehtiva korra. Selle korra raames tõendavad liikmesriigid, et laevade laevastiku koosseisu arvamise ja koosseisust väljaarva- mise tulemusena ei ületa püügimaht üldiselt ega ka asjaomastes osades mitmeaastases arendusprogrammis kindlaks määratud iga- aastaseid eesmärke ning et nende eesmärkide saavutamiseks vähendatakse vajaduse korral järk-järgult kõnealust püügimahtu. Kõnealuse korra raames võetakse eelkõige arvesse, et riigiabiga hõlmamata mahtu ei saa asendada, välja arvatud laevade puhul, mille kogupikkus on alla 12 meetri ja mis ei ole traalerid. 2. Liikmesriigid võivad taotleda selgesti kindlaks määratud ja kogustena väljendatud püügimahueesmärkide suurendamist meetmete osas, millega parandatakse ohutust, navigatsiooni, hügieenitingimusi, toote kvaliteeti ja töötingimusi, tingimusel et nende meetmete võtmine ei suurenda asjaomaste varude püügi- mahtu. Komisjon vaatab sellise taotluse läbi ning kiidab selle heaks artik- li 23 lõikes 2 ettenähtud korras. Liikmesriigid haldavad suuren- datud püügimahtusid lõikes 1 osutatud alalise korra kohaselt. Artikkel 7 Püügikoormuse korrigeerimine 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmeid püügikoormuse korrigeerimiseks, et saavutada artiklis 4 nimetatud mitmeaastaste arendusprogrammide eesmärgid. 4. Komisjon otsustab lõike 3 kohased läbivaatamised artikli 23 lõikes 2 ettenähtud korras. Eesmärkide saavutamiseks võib vajaduse korral laevade püügite- gevuse alaliselt lõpetada või nende tegevust piirata või ühendada mõlemad meetmed vastavalt III lisa asjakohastele sätetele. (1) EÜT L 266, 1. 10. 1998, lk 27. (2) EÜT L 266, 1. 10. 1998, lk 36. 2. Laevade püügitegevuse lõpetamisega seotud meetmeid võib rakendada üksnes kümne aasta vanuste või vanemate laevade puhul. 182 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd 3. Laevade püügitegevuse võib alaliselt lõpetada järgmiste meet- mete abil: a) laeva lammutamine vanametalliks; b) laeva lõplik üleandmine kolmandale riigile, mis võib toimuda ühisettevõtte raames artiklis 8 määratletud tähenduses, asja- omase riigi pädevate asutuste nõusolekul, tingimusel et kõik järgmised kriteeriumid oleksid täidetud: eesmärgil ei saa siiski riigiabi anda laevade puhul, mille mahu- tavus on alla 20 brt või 22 GT või mille vanus on 30 aastat ja rohkem, välja arvatud lõikes 6 sätestatud tingimustel; d) hüvitised muudel laeva tegevuse lõpliku peatamisega seotud juhtudel: punktis a osutatud vanametalliks lammutamise hüvi- tiste maksimumsummad, mida on vähendatud 50 % võrra. Käesoleval eesmärgil ei saa siiski riigiabi anda laevade puhul, mille mahutavus on alla 20 brt või 22 GT, välja arvatud lõi- kes 6 sätestatud tingimustel. i) on olemas asjakohased tagatised, et ei rikuta rahvusvahe- list õigust, eelkõige seoses mere elusressursside kaitse ja majandamisega või muude ühise kalanduspoliitika ees- märkidega ning kalurite töötingimustega; ii) kolmas riik, kellele laev kavatsetakse üle anda, ei ole Euroopa Ühenduse kandidaatriik; iii) üleandmise tulemusel väheneb püügikoormus varude osas, mida üleantud laev varem kasutas; seda kriteeriumi ei rakendata, kui üleantud laev on püügivõimalused mine- tanud kas ühendusega sõlmitud kalanduskokkuleppe või muu kokkuleppe kohaselt; 6. Olenemata lõike 5 punktidest c ja d, antakse lõike 5 punktis a sätestatud tingimustel riigiabi juhul, kui laeva säilitatakse liik- mesriigi territooriumil alaliselt kui ajaloopärandit, või kui liikmes- riigi avalik-õiguslikud või avaliku sektori osalusega asutused kasu- tavad laeva kalandusalasteks teadusuuringuteks või koolituseks, või kui eelkõige kolmandad riigid kasutavad seda kalapüügi kont- rollimiseks. 7. Ilma et see piiraks artikli 16 kohaldamist, võivad püügitege- vust piiravate meetmete hulka kuuluda lubatud püügi- või mere- päevade piirangud teataval ajavahemikul. Selliste piirangute kor- ral riigiabi ei anta. c) laeva pidev kasutamine muul kui kalapüügi eesmärgil. 4. Nende laevade püügimahtu, mille püügitegevus lõpetatakse lõplikult lõigete 2 ja 3 kohaselt, ei tohi mingil juhul asendada, välja arvatud laevad, mille kogupikkus on alla 12 meetri, mis ei ole traalerid ja mis võidakse asendada ilma riigiabita. Liikmesriigid tagavad, et kõigi tegevuse lõpetanud laevade püügi- litsentsid tühistatakse ning laevade tegevuse lõpetamisest teata- takse ühenduse kalalaevade registrile. Samuti tagavad liikmesrii- gid, et kolmandatele riikidele üleantud laevad, mille registrist kustutamisest on teatatud, kõrvaldatakse lõplikult ühenduse vetes toimuvalt kalapüügilt. 5. Riigiabi, mis abisaajatele seoses tegevuse lõpliku lõpetamisega antakse, ei tohi olla suurem kui: a) vanametalliks lammutamise hüvitised: i) ii) laevad, mille vanus on 10—15 aastat: vt IV lisa tabelid 1 ja 2; laevad, mille vanus on 16—29 aastat: tabelites 1 ja 2 esi- tatud astmed, mida vähendatakse 1,5 % võrra iga aasta kohta pärast 15. aastat; iii) laevad, mille vanus on 30 aastat ja rohkem: tabelites 1 ja 2 esitatud astmed, mida vähendatakse 22,5 % võrra; b) hüvitised, mis on seotud lõpliku üleandmisega ühisettevõtte raames: artikli 8 lõikes 3 osutatud summad; käesoleval ees- märgil ei saa siiski riigiabi anda laevade puhul, mille mahuta- vus on alla 20 brt või 22 GT või mille vanus on 30 aastat ja rohkem; Artikkel 8 Ühisettevõtted 1. Liikmesriigid võivad võtta ühisettevõtete loomist edendavaid meetmeid. Käesolevas määruses tähendab “ühisettevõte” äriühingut ühe või mitme partneriga, kes on selle kolmanda riigi kodanikud, mille registrisse laev on kantud. 2. Lisaks artiklis 7 ja III lisas kehtestatud tingimustele lõpliku üle- andmise puhul makstavate hüvitiste kohta kehtivad järgmised tin- gimused: a) äriühingu asutamine ja registrisse kandmine vastavalt kol- manda riigi seadustele või osaluse omandamine juba regist- risse kantud äriühingus kaubandustegevuse alustamiseks kalandussektoris kolmanda riigi suveräänsete õiguste või juris- diktsiooni alla kuuluvates vetes. Ühenduse partnerile peab kuuluma oluline osa, mis üldjuhul on 25-75 protsenti kapita- list; b) lõplikult üleantud laeva omandiõigus tuleb üle anda kolman- das riigis asuvale ühisettevõttele. Viie aasta jooksul võib laeva kasutada üksnes kolmanda riigi pädevate asutuste poolt luba- tud kalandustegevuseks ning laeva ei tohi kasutada teised ree- derid. 3. Ühisettevõtete loomisega seotud hüvitised ei tohi ületada 80 % artikli 7 lõike 5 punktis a osutatud vanametalliks lammutamise hüvitise maksimumsummast. c) hüvitised muu lõpliku üleandmise puhul kolmandale riigile: punktis a osutatud vanametalliks lammutamise hüvitiste mak- simumsummad, mida on vähendatud 50 % võrra. Käesoleval Hüvitised ei tohi kumuleeruda artikli 7 lõike 5 punktides a, c ja d nimetatud hüvitistega. 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 183 4. Laeva üleandmisel ühisettevõttele maksab korraldusasutus taotlejale 80 % hüvitisest, kui taotleja tõendab, et on olemas pan- gagarantii, mis on võrdne 20 % hüvitise summast. Nõukogu teeb asutamislepingu artiklis 37 sätestatud korras 31. detsembriks 2001. aastaks otsuse käesoleva lõike sätete suh- tes alates 1. jaanuarist 2002 kohaldatavate muudatuste kohta. 5. Igal aastal viie järjestikuse aasta jooksul alates ühisettevõtte asutamise kuupäevast või kuupäevast, millal ühenduse partner omandas osaluse äriühingus, esitavad taotlejad korraldusasutusele aruande tegevuskava rakendamise kohta, sealhulgas ka andmed kalasaakide ja kalatoodete turgude kohta, eelkõige ühenduses los- situd või ühendusse eksporditud toodete kohta, koos tõendavate dokumentidega ning äriühingu bilansi ja netovara aruandega. Korraldusasutus edastab aruande komisjonile teadmiseks. Hüvitise jääk makstakse taotlejatele välja pärast kaheaastast tege- vust ning pärast kahe esimese aruande esitamist. 6. Tagatis vabastatakse pärast viienda aruande heakskiitmist, kui kõik tingimused on täidetud. 7. Vajaduse korral võtab komisjon artikli 23 lõikes 2 sätestatud korras vastu käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad. 2. Riigiabi toimet käsitletakse artiklis 21 osutatud toetuse raken- damise aastaaruandes. 3. I lisa punkti 2 alapunktiga d ettenähtud kavades esitatud lae- vastiku uuendamise ja kalalaevade moderniseerimiseks antava rii- giabi näitajad tuleb kindlaks määrata vastavalt käesolevale artik- lile. 4. Lõikes 1 nimetatud riigiabi saamiseks kõlblikud kulud ei tohi olla suuremad kui järgmised summad: a) kalalaevade ehitamine: IV lisa tabelis 1 esitatud astmete kahe- kordne väärtus; b) kalalaevade moderniseerimine, vajaduse korral koos mahuta- vuse ümberhindamise kuludega 1969. aasta rahvusvahelise laevade mõõtmise konventsiooni (1) I lisa kohaselt: IV lisa tabeli 1 astmed. Artikkel 9 Artikkel 10 Riigiabi laevastiku uuendamiseks ja kalalaevade moderniseerimiseks Kalalaevastikke käsitlevad üldsätted 1. Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 3 teises lõigus sätestatud tin- gimuste kohaldamist, antakse laevastiku uuendamiseks ja moder- niseerimiseks ettenähtud abi ainult järgmistel tingimustel ning artiklis 6 ja III lisas sätestatud tingimustel, kui peetakse kinni mit- meaastase arendusprogrammi iga-aastastest eesmärkidest: a) asjaomaste laevastiku osade iga-aastaseid eesmärke täites pea- vad liikmesriigid tagama, et programmitöö ajal aastatel 2000—2006 kompenseeritakse riigiabi toel kasutusele võetud uus püügimaht riigiabiga hõlmamata mahu kõrvaldamise teel, mis on üldiselt ja nii mahutavuse kui ka võimsuse poolest vähemalt võrdne asjaomastes laevastiku osades kasutusele võetud uue mahuga; b) kuni 31. detsembrini 2001, kui asjaomaste laevastiku osade iga-aastased eesmärgid ei ole veel täidetud, peavad liikmesrii- gid tagama, et aastatel 2000—2001 kompenseeritakse riigi- abiga hõlmatud uus püügimaht sellise mahu kõrvaldamise teel, mis ei ole seotud riigiabiga ning mis üldiselt ja nii mahu- tavuse kui ka võimsuse poolest on vähemalt 30 % suurem kui asjaomastes laevastiku osades kasutusele võetud uus püügi- maht. Kõrvaldatud mahtu ei saa asendada muu mahuga kui riigiabi toel kasutusele võetud uue mahuga käesoleva punkti kohaselt; 1. Laevastiku uuendamiseks ja laevade moderniseerimiseks ette- nähtud riigiabi saab anda ainult juhul, kui liikmesriik on ettenäh- tud aja jooksul: a) esitanud artiklis 5 ettenähtud teabe; b) järginud nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrust (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta (2); c) rakendanud artikli 6 lõikes 1 nimetatud korda; ning d) täitnud mitmeaastastes arendusprogrammides kindlaksmäära- tud iga-aastaseid eesmärke. 2. Kui lõike 1 punktides a–d nimetatud kohustusi ei täideta, võib komisjon talle kättesaadava teabe põhjal korrigeerida mitmeaas- tase arendusprogrammi püügimahuga seotud eesmärke artikli 23 lõikes 2 sätestatud korras. 3. Kalalaevastikule antava riigiabi kumuleerumise korral kehtivad järgmised sätted: a) moderniseerimiskulud ei ole abikõlblikud viie aasta jooksul pärast riigiabi andmist asjaomase laeva ehitamiseks; c) riigiabi võib anda ka laevade seadmestamiseks või moderni- seerimiseks, kui see ei ole seotud mahutavuse või võimsusega mõõdetava püügimahu suurendamisega. (1) Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) egiidi all Londonis 1969. aastal koostatud rahvusvaheline laevade mõõtmise konventsioon. (2) EÜT L 274, 25. 9. 1986, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EÜ) nr 3259/94 (EÜT L 339, 29. 12. 1994, lk 11). 184 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd b) lõpliku kõrvaldamise hüvitis artikli 7 lõike 5 tähenduses ja ühisettevõtete asutamisega seotud hüvitisi artikli 8 tähendu- ses ei või liita muule käesoleva määruse või määruste (EMÜ) nr 2908/83 (1), (EMÜ) nr 4028/86 (2) ja (EÜ) 2468/98 alusel antavale ühenduse abile. Kõnealuseid hüvitisi tuleb vähenda- da: — ohutusvahendid pardal ning sanitaar- ja töötingimuste paran- damine, — tehnoloogilised uuendused (selektiivsemad püügitehnoloo- giad), i) osa võrra summast, mis on saadud varem moderniseerimis- abina ja/või ajutise ühisettevõtte toetusena; see osa arvuta- takse pro rata temporis põhimõttel lõplikule kõrvaldamisele või ühisettevõtte loomisele eelneva viie aasta põhjal; ii) kogusumma võrra, mis on saadud abina tegevuse ajutise lõpetamise korral käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 2468/98 artikli 14 tähenduses aasta jook- sul, mis eelnes lõplikule kõrvaldamisele või ühisettevõtte asutamisele. 4. Käesoleva määruse alusel ehitamiseks või moderniseerimiseks antav abi makstakse pro rata temporis põhimõttel tagasi, kui asja- omane laev kustutatakse ühenduse kalalaevade registrist kümne aasta jooksul pärast ehitamist või viie aasta jooksul pärast moder- niseerimist. Artikkel 11 Väikesemahuline rannapüük — tootmis-, töötlemis- ja turustusketi korraldamine (müügieden- dus ja toote lisandväärtus), — kutsealane ümberõpe või väljaõpe. 5. Ühekordse hüvitise summa ei tohi olla üle 150 000 euro ühe integreeritud ühisprojekti kohta. Korraldusasutus määrab kindlaks tegelikult makstava hüvitise summa ning selle jagunemise hüviti- sesaajate vahel projekti ulatuse ja iga osaleja rahaliste kohustuste alusel. Artikkel 12 Sotsiaal-majanduslikud meetmed 1. Käesolevas artiklis tähendab “kalur” iga isikut, kelle põhitege- vus on seotud kasutusel oleva kalalaeva pardal toimuva tegevuse- ga. võivad 2. Liikmesriigid sotsiaal- võtta majanduslikke meetmeid, mis on seotud määruse (EMÜ) nr 3760/92 artiklis 11 kindlaksmääratud ühenduse kalandussek- tori ümberkorraldamisega. kalurite suhtes 1. Käesolevas artiklis tähendab “väikesemahuline rannapüük” kalapüüki laevadega, mille kogupikkus on alla 12 meetri. 3. FIFGi rahalist abi võib anda ainult järgmistele meetmetele: 2. Liikmesriigid võivad vastavalt käesolevale määrusele võtta käesolevas artiklis ettenähtud tingimustel täiendavaid meetmeid väikesemahulise rannapüügi tingimuste parandamiseks. 3. Kui väiksemahulise rannapüügiga tegelev laevaomanike rühm või kaluripered rakendavad ühiselt integreeritud ühisprojekti, et arendada või moderniseerida kõnealust püügitegevust, võib pro- jektis osalejatele anda FIFGi poolt osaliselt rahastatavat ühekord- set hüvitist. 4. Käesoleva lõike tähenduses võib integreeritud ühisprojektide hulka muu hulgas lugeda ka järgmisi projekte: (1) Nõukogu 4. oktoobri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2908/83 struk- tuuri muutmise, kaasajastamise ning kalamajanduse ja akvakultuuri arendamise ühismeetme kohta (EÜT L 290, 22. 10. 1983, lk 1). Mää- rust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3733/85 (EÜT L 361, 31. 12. 1985, lk 78). (2) Nõukogu 18. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4028/86 ühen- duse meetmete kohta kalandus- ja akvakultuurisektori struktuuride parandamiseks ja kohandamiseks (EÜT L 376, 31. 12. 1986. lk 7). Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3946/92 (EÜT L 401, 31. 12. 1992, lk 1). a) kalurite riiklike ennetähtaegse pensioni kavade osaline rahas- tamine, kui on täidetud järgmised tingimused: i) ennetähtaegselt pensionile jäämise ajal ei tohi hüvitisesaa- jad olla rohkem kui kümme aastat kõnealuses liikmesriigis õigusaktidega kohaldatavast ametlikust pensionieast noo- remad või peavad olema vähemalt 55-aastased; ii) hüvitisesaajad suudavad tõestada, et nad on töötanud kalu- ritena vähemalt kümme aastat. Ennetähtaegse pensioni saamise ajal ei kuulu kalurite tavapen- sioni sissemaksed FIFGi rahalise abi alla. Üheski liikmesriigis ei tohi kogu programmitöö ajal olla hüvi- tisesaajate arv suurem kui kalalaevadel likvideeritud ametikoh- tade arv, mille on tinginud nimetatud laevade lõplik kõrvalda- mine püügitegevusest artikli 7 tähenduses; b) individuaalsed hüvitised kaluritele, kes suudavad tõendada, et nad on töötanud kalurina vähemalt kaksteist kuud, maksi- mumsummas 10 000 eurot iga hüvitisesaaja kohta tingimu- sel, et laeva suhtes, mille pardal hüvitisesaajad töötasid, on kohaldatud lõpliku püügitegevusest kõrvaldamise meetmeid artikli 7 tähenduses; 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 185 c) ühekordsed individuaalsed hüvitised kaluritele, kes suudavad tõendada, et nad on töötanud kalurina vähemalt viis aastat, ümberõppeks või oma tegevuse laiendamiseks väljaspool merekalapüüki individuaalse või ühise sotsiaalkava alusel maksimumsummas 50 000 eurot iga hüvitisesaaja kohta; hal- dusasutus määrab üksiksumma kindlaks ümberõppe- ja laien- damisprojekti ulatuse ning hüvitisesaaja rahalise kohustuse alusel; d) individuaalsed hüvitised alla 35 aasta vanustele kaluritele, kes tõendavad, et nad on töötanud kalurina vähemalt viis aastat või et neil on võrdväärne kutseõppealane ettevalmistus ning kes saavad esimest korda kalalaeva oma osalisse või täielikku omandisse, kui on täidetud järgmised tingimused: f) lõike 3 punktis d nimetatud hüvitis makstakse tagasi pro rata temporis põhimõttel hüvitisesaaja omandatud omandi ülemi- neku korral või juhul, kui laev vähem kui viis aastat pärast hüvitise saamist artikli 7 kohaselt lõplikult püügitegevusest kõrvaldatakse. 5. Igasugune korraldusasutuse poolt käesoleva artikli rakendami- seks kehtestatud kord, arvutusmeetodid, kriteeriumid ja muud eeskirjad esitatakse määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 18 lõikes 3 osutatud programmitäiendis. 6. Liikmesriigid võivad kalurite heaks võtta kaasnevaid riiklikult rahastatavaid sotsiaalseid meetmeid, et hõlbustada püügitegevuse ajutist katkestamist vee-elusressurside kaitseprojektide raames. i) kalalaeva kogupikkus peab olema 7—24 meetrit; omandi ülemineku ajal peab laeva vanus olema 10—20 aastat, laev peab olema kasutusel ning ühenduse kalalaevade registrisse kantud; III JAOTIS ARENDAMINE, KAITSE VEE-ELUSRESSURSSIDE AKVAKULTUUR, KALASADAMA SISSESEADE, TÖÖTLEMINE JA TURUSTAMINE NING KALAPÜÜK SISEVETEL JA ii) omandi üleminek ei toimu ühe perekonna ulatuses kuni teise sugupõlveni. Haldusasutus määrab kindlaks iga üksikhüvitise summa eel- kõige laeva suuruse ja vanuse alusel ning omandi ülemineku rahalised tingimused (omandi ülemineku kulud; pangalaenu suurus ja tingimused; võimalik tagatis kolmandalt isikult; ja/või muud finantskorraldusvahendid). Artikkel 13 Kohaldamisala 1. Liikmesriigid võivad III lisas täpsustatud tingimustel võtta meetmeid kapitalimahutuste soodustamiseks järgmistes valdkon- dades: a) püsivate või teisaldatavate vahendite paigaldamine vee- elusressursside kaitseks ja arendamiseks, v. a asustamiseks; Korraldusasutus kehtestab ka muud omandi ülemineku tingi- mused ja kriteeriumid. b) akvakultuur; c) kalasadama sisseseade; Hüvitise summa ei tohi mingil juhul ületada 10 % omandi üle- minekuga seotud kuludest ega olla suurem kui 50 000 eurot. d) kalapüügi- ja akvakultuurisaaduste töötlemine ja turustamine; e) kalapüük sisevetel. 4. Korraldusasutus võtab vajalikud meetmed, eelkõige asjakoha- sed kontrollimeetmed tagamaks, et: 2. FIFGi rahalist abi võib anda üksnes projektidele, mis: a) lõike 3 punktis a nimetatud meetmest kasu saavad isikud loo- buvad lõplikult kalurina töötamisest; a) aitavad kaasa, et kõnealusest struktuuritäiustusest tulenev majanduslik kasu oleks püsiv; b) tagavad piisava tehnilise teostatavuse ja majandusliku elujõu- lisuse; b) ükski kalur ei saa kasu rohkem kui ühest lõikes 3 nimetatud meetmest; c) hoiavad ära kahjustava mõju, eelkõige tootmismahu ületamise ohu. c) d) lõike 3 punktis b nimetatud hüvitis makstakse tagasi pro rata temporis põhimõttel, kui hüvitisesaajad hakkavad taas kaluri- tena töötama vähem kui ühe aasta jooksul pärast hüvitise saa- mist; lõike 3 punktis c nimetatud hüvitist makstakse tagasi pro rata temporis põhimõttel, kui hüvitisesaajad hakkavad taas kaluri- tena töötama vähem kui viie aasta jooksul pärast hüvitise saa- mist; e) lõike 3 punktis c nimetatud meetmest kasu saavad isikud töö- tavad tegelikult uuel tegevusalal; IV JAOTIS MUUD MEETMED Artikkel 14 Uute turuväljundite leidmise ja edendamise meetmed 1. Liikmesriigid võivad III lisas täpsustatud tingimustel võtta kalandus- ja akvakultuuritoodetele uute turuväljundite leidmiseks ja edendamiseks eelkõige järgmisi ühistegevust soodustavaid meetmeid: 186 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd a) kvaliteedi tõendamise, toote märgistamise, tootenimede ratsio- naliseerimise ja toodete standardimisega seotud toimingud; b) müügiedenduskampaaniad, kaasa arvatud ettevõtmised kvali- teedi tõstmiseks; c) tarbija- ning turuhoiakute kontrollimiseks kavandatud projek- tid; a) pärast 1. jaanuari 2000 loodud tootjaorganisatsioonidele võib anda abi kolme aasta jooksul alates tunnustamiskuupäevast. Nimetatud abi peab esimesel, teisel ja kolmandal aastal jääma järgmiste määrade raamesse: i) vastavalt 3 %, 2 % ja 1 % tootjaorganisatsiooni poolt turus- tatud toodangu väärtusest; ii) vastavalt 60 %, 40 % ja 20 % tootjaorganisatsiooni haldus- d) messide ja näituste korraldamine ja nendel osalemine; kuludest; e) õppe- ja ärireiside korraldamine; f) turuanalüüsid ja -ülevaated, sealhulgas uuringud, mis käsitle- vad ühenduse toodete kolmandates riikides turustamise välja- vaateid; g) kampaaniad turustamistingimuste parandamiseks; h) müüginõuanded ja -abi, hulgi- ja jaemüüjatele ning tootjaor- ganisatsioonidele osutatavad teenused. 2. Eelistatakse investeeringuid, mis on tehtud: a) ülemääraselt või vähe püütavate liikide müügi edendamiseks; b) määruse (EMÜ) nr 3759/92 tähenduses ametlikult tunnusta- tud organisatsioonide poolt; c) liikmesriigi pädevate asutuste poolt tunnustatud mitme toot- jaorganisatsiooni või muu kõnealuse sektori organisatsiooni poolt ühiselt; d) kalandus- ja akvakultuuritoodete kvaliteedipoliitikast lähtudes; b) ilma et see piiraks punktis a osutatud abi andmist, võib abi anda määruse (EMÜ) nr 3759/92 artikli 7a lõike 1 kohaselt eritunnustuse saanud tootjaorganisatsioonidele eritunnustuse saamise kuupäevale järgneva kolme aasta jooksul, et hõlbus- tada nende kvaliteedi parandamise kavade rakendamist. Nime- tatud abisumma suurus esimesel, teisel ja kolmandal aastal ei tohi ületada vastavalt 60 %, 50 % ja 40 % tootjaorganisatsioo- nile kava rakendamisel tekkinud kuludest; c) punktides a ja b nimetatud abi makstakse lõplikele abisaaja- tele välja abi määramisele järgneva aasta jooksul, kuid hilje- malt 31. detsembril 2008. 2. Liikmesriigid võivad soodustada lühiajalist tegevust ühistes huvides, mille ulatus on eraettevõtete tavapärase tegevuse ulatu- sest suurem ja milles osalevad aktiivselt kutseala liikmed või toot- jate nimel tegutsevad organisatsioonid või muud korraldusasutuse poolt tunnustatud organisatsioonid ning mis on ette nähtud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks. 3. Abikõlblik tegevus on eelkõige seotud järgmiste küsimustega: a) teatavatesse kalastusvöönditesse pääsemise tingimuste halda- mine ja kontroll ning kvootide haldamine; e) keskkonnasõbralike meetodite abil valmistatud toodete müügi b) püügikoormuse korraldamine; edendamiseks. 3. Kõnealused meetmed ei tohi põhineda kaubamärkidel ega vii- data teatavatele riikidele või geograafilisele piirkonnale, välja arva- tud erijuhud, kui toote või protsessi teatavale geograafilisele piir- tunnustatud vastavalt konnale viitav päritolu on ametlikult 14. juuli 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2081/92 põllumajan- dustoodete ja pärit- olunimetuste kaitse kohta (1). Viidata võib alles sellest kuupäevast alates, millal kõnealune nimi on kantud määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõikes 3 ettenähtud registrisse. toiduainete geograafiliste tähiste ja Artikkel 15 Kaubavahetuses osalejate tegevus c) korraldusasutuse poolt selektiivsemaks tunnistatud püügiva- hendite või meetodite edendamine; d) e) ressursside säilitamisega seotud tehniliste meetmete edenda- mine; töötingimuste ning toodete hügieeninõuete parandamisega seotud meetmete edendamine nii laeva pardal kui ka maal; f) ühised akvakultuuriobjektid, akvakultuurikohtade uuenda- mine ja parandamine, akvakultuuri heitvee ühine käitlemine; g) kalakasvatuses esinevate haiguste või parasiitide tekke ohu likvideerimine püügipiirkondades või rannikualade ökosüs- teemides; 1. Liikmesriigid võivad soodustada määruse (EMÜ) nr 3759/92 alusel tunnustatud tootjaorganisatsioonide loomist ja hõlbustada nende tegevust järgmisel viisil: h) lähteandmete kogumine ja/või keskkonnakorralduse mudelite loomine kalanduses ja akvakultuuris rannikualade integreeri- tud korralduskavade koostamiseks; (1) EÜT L 208, 27. 7. 1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EÜ) nr 1068/97 (EÜT L 156, 13. 6. 1997, lk 10). i) elektronkaubanduse ja muu infotehnoloogia korraldus tehni- lise ja kaubandusalase info levitamiseks; 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 187 j) k) l) äriinkubaatorite loomine kalandussektoris ja/või kalandus- ja akvakultuuritoodete kogumiskeskustes; teatavate püügivahendite või kalapüügiviiside kasutamise suhtes; nimetatud abi on ette nähtud tehniliseks kohandamiseks ning seda võib maksta mitte üle kuue kuu. täiendõppe kättesaadavus, eelkõige kvaliteedi osas, ning oskusteabe edastamise korraldamine nii laeva pardal kui ka maal; süsteemide loomine ja kohaldamine kvaliteedi, jälgitavuse, hügieenitingimuste, statistiliste vahendite ja keskkonnamõju parandamiseks ja kontrollimiseks; 3. Ühele liikmesriigile makstav FIFGi rahaline abi seoses lõige- tes 1 ja 2 nimetatud meetmetega ajavahemikul 2000—2006 ei tohi ületada suuremat järgmisest kahest summast: 1 miljon eurot või 4 % asjaomase liikmesriigi kalandussektorile ettenähtud ühen- duse rahalisest abist. m) toodetele lisandväärtuse loomine (muu hulgas kõrval- ja ühendtoodetele väärtuse lisamine katsetamise ja uuenduste abil); Korraldusasutus võtab üksikjuhtumite puhul makstava lõigetega 1 ja 2 ettenähtud hüvitise summa määramisel aluseks asjakohased parameetrid, nagu tegelik kahju, ümberkorraldusmeetmete, taas- tamiskava või tehnilise kohandamise jõupingutuste ulatus. n) tootmise ja turuga seotud teadlikkuse ja läbipaistvuse paran- damine. Ettevõtete tavapärase tootmistegevuse kulud ei ole käesoleva lõike kohaselt abikõlblikud. 4. Komisjon võtab käesoleva artikli üksikasjalikud rakendusees- kirjad vastu artikli 23 lõikes 2 sätestatud korras. 4. Käesoleva artikli alusel võetavaid meetmeid ei saa mingil juhul käsitada osalemisena artiklis 5 nimetatud mitmeaastaste kalalae- vastiku arendusprogrammide eesmärkide saavutamises ning nende meetmete võtmist ei saa põhjendada kalavarude majanda- misega seotud pideva perioodilise hooajalise tegevuse peatamise- ga. Artikkel 16 Uuenduslikud meetmed ja tehniline abi Artikkel 17 Tegevuse ajutine katkestamine ja muud rahalised hüvitised 1. Liikmesriigid võivad kaluritele ja laevaomanikele anda tege- vuse ajutise katkestamisega seotud hüvitist järgmistel asjaoludel: a) ettenägematu olukord, eriti juhul, kui see on tekkinud bioloo- giliste tegurite tõttu; hüvitise võib määrata mitte rohkem kui kaheks kuuks aastas või kuueks kuuks ajavahemikus 2000—2006. Korraldusasutus saadab komisjonile eelnevalt asjakohase teadusliku tõendusmaterjali; b) kalanduskokkuleppest sõltuvatele ühenduse laevastikele, kui kokkulepet ei uuendata või kui see peatatakse; hüvitise võib määrata kuni kuueks kuuks; seda võib pikendada veel kuue kuu võrra, kui asjaomase laevastiku suhtes rakendatakse ühen- duse poolt heaks kiidetud ümberkorralduskava; c) kui komisjoni või ühe või mitme liikmesriigi otsuse kohaselt rakendatakse ammendumisohus olevate kalavarude taastamise kava; hüvitise võib määrata kuni kaheks aastaks ning piken- dada veel ühe aasta võrra. Hüvitise võib samade kestvuspiiran- gutega määrata ka töötlevale tööstusele, kui selle tarned sõl- tuvad varudest, mille suhtes kehtib taastamiskava ning kui impordi abil ei ole võimalik katta tarnete vähenemist. Enne taastamiskava rakendamist esitab korraldusasutus komisjonile asjakohased teaduslikud ja majanduslikud põhjendused. Komisjon pöördub viivitamata määruse (EMÜ) nr 3760/92 artiklis 16 sätestatud komitee poole arvamuse saamiseks. 2. Liikmesriigid võivad anda kaluritele ja laevaomanikele rahalist hüvitist, kui nõukogu otsusega kehtestatakse tehnilised piirangud 1. Liikmesriigid näevad artikli 3 lõikes 3 nimetatud ja määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 9 punktis b määratletud kavades ette vahendid, mis on vajalikud uurimistööde, katseprojektide, näidis- projektide, koolituse, tehnilise abi, kogemuste vahetamise ja ava- likustamistöö alustamiseks seoses meetmeprogrammide ja ühtsete programmdokumentide ettevalmistamise, rakendamise, järeleval- ve, hindamise ja kohandamisega. 2. “Katseprojekt” on ettevõtte, teadus- või tehnikaasutuse või muu pädeva asutuse poolt teostatav projekt, mille eesmärgiks on katsetada tööstusharu tegelikele tingimustele lähedastel tingimus- tel uuendusliku tehnoloogia tehnilist teostatavust ja/või rahandus- likku elujõulisust ning saada ja levitada katsetatava tehnoloogiaga seotud tehnilist ja/või rahanduslikku teavet. Katseprojektid hõl- mavad alati usaldusväärsete tulemuste saamiseks vajaliku inten- siivsuse ja kestusega teaduslikku seiret; katseprojektide kohta koostatakse teaduslikud aruanded, mis edastatakse korraldusasu- tusele. Korraldusasutus saadab kõnealused aruanded teabe edas- tamise eesmärgil viivitamata komisjonile. Eksperimentaalsed püügiprojektid on sama abikõlblikud kui kat- seprojektid, tingimusel et nende eesmärk on kalavarude säilita- mine ning nende raames rakendatakse selektiivsemaks peetavat püügitehnoloogiat. 3. Lõikes 1 nimetatud meetmed võivad olla seotud eelkõige artik- li 15 lõigetes 2 ja 3 nimetatud teemadega, tingimusel et need rakendatakse avaliku sektori või avaliku sektori osalusega asutuste või muude korraldusasutuse poolt selleks määratud asutuste alga- tusel. 188 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd Kõnealuste meetmete hulka võib kuuluda ka laevade ehitamine või ümberehitamine, tingimusel et kõnealuseid laevu kavatsetakse kasutada üksnes kalavarude uurimiseks ja koolitustegevuseks ava- liku sektori või avaliku sektori osalusega asutuste püügipiirkon- nas ja liikmesriigi lipu all. 4. Peale selle võivad lõikes 1 nimetatud meetmed hõlmata kõnealuses sektoris töötavate meeste ja naiste võrdsete tööhõive- võimaluste edendamist. Artikkel 22 Komiteemenetlus Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed artiklites 4, 5, 6, 8, 10, 15 ja 21 loetletud küsimuste osas võetakse vastu artikli 23 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetluse kohaselt. V JAOTIS ÜLD- JA RAHANDUSSÄTTED 1. Komisjoni abistab: Artikkel 23 Komiteed Artikkel 18 Abi saamist võimaldavate tingimuste täitmine Korraldusasutus tagab, võimaldavad eritingimused oleksid täidetud. lisas III et loetletud abi saamist Korraldusasutus teeb enne abi määramist kindlaks abisaajate tehnilise võimsuse ja rahalise elujõulisuse. Artikkel 19 Abikavadest teatamine 1. Liikmesriigid teatavad komisjonile artikli 3 lõikes 3 nimetatud ja määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 9 punktis b määratletud kavades sätestatud abikavadest asutamislepingu artiklites 87—89 ettenähtud korras. 2. Käesoleva määruse reguleerimisala piires võivad liikmesriigid kasutusele võtta täiendavaid abi andmise meetmeid, mis põhine- vad muudel kui käesolevas määruses sätestatud tingimustel või eeskirjadel, või mis hõlmavad IV lisas nimetatud maksimumsum- madest suuremaid rahasummasid tingimusel, et need on kooskõ- las asutamislepingu artiklitega 87—89. a) artiklite 8, 15 ja 21 rakendamisel määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 51 kohaselt moodustatud kalanduse ja akvakultuuri struktuurikomitee; ning b) artiklite 4, 5, 6 ja 10 rakendamisel määruse (EMÜ) nr 3760/92 artikli 17 alusel moodustatud kalanduse ja akvakultuuri kor- ralduskomitee. 2. Käesolevale 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7. lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks keh- testatakse üks kuu. 3. Komiteed võtavad vastu oma töökorra. Artikkel 24 Üleminekusätted Alates 1. jaanuarist 2000 tunnistatakse kehtetuks järgmised mää- rused: — määrus (EÜ) nr 2468/98, — määruse (EMÜ) nr 3759/92 artikli 7 lõiked 1, 2 ja 3 ning artikkel 7b, Artikkel 20 — määrus (EMÜ) nr 3140/82 (1). Valuuta konverteerimine Liikmesriikide puhul, kes ei kuulu eurotsooni, arvestatakse käesoleva määrusega eurodes kehtestatud summad ümber riigi vääringusse vastavalt Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias avaldatud kursile. Ümberarvestus tehakse vastavalt selle aasta 1. jaanuaril kehtinud kursile, mil liikmesriik teeb otsuse hüvitise maksmise või abi andmise kohta. Kehtetuks tunnistatud sätteid kohaldatakse enne 31. detsemb- rit 1999 heakskiidetud abi, meetmete ja projektide suhtes. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele ja artiklitele tõlgenda- takse viidetena käesolevale määrusele. Artikkel 25 Jõustumine Artikkel 21 Rakenduseeskirjad Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Komisjon võtab kuluaruannete ja rakendamise aastaaruannete vormi vastu artikli 23 lõikes 2 sätestatud korras. (1) Nõukogu 22. novembri 1982. aasta määrus (EMÜ) nr 3140/82 kalan- dustootesektori tootjaorganisatsioonidele liikmesriikide poolt antava abi määramise ja rahastamise kohta (EÜT L 331, 26. 11. 1982, lk 7). 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 189 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 17. detsember 1999 Nõukogu nimel eesistuja K. HEMILÄ 190 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd I LISA KAVADE SISU 1. Käesoleva olukorra kvantitatiivne kirjeldus kõikide II, III ja IV jaotises nimetatud valdkondade kaupa. a) tugevad ja nõrgad küljed; b) võetud meetmete kokkuvõte ja eelmistel aastatel kasutatud rahasummade mõju; c) sektori vajadused, eelkõige kalalaevastiku mitmeaastase arendusprogrammi ülesannete suhtes. 2. Sektori ümberkujundamise strateegia a) konsultatsioonide ja meetmete tulemused pädevate asutuste ja sotsiaal-majanduslike partnerite kaasamiseks vajalikul tasandil; b) eesmärgid: i) ühisele kalanduspoliitikale vastavad üldeesmärgid; ii) prioriteedid; iii) igale abisaavale piirkonnale iseloomulikud eesmärgid, mille hulk on võimaluse korral määratletud; c) tõendus selle kohta, et riigiabi on seatud eesmärkide saavutamiseks vajalik; kahjustava mõju, eelkõige mahu ületamise vältimiseks võetud meetmed; d) laevastiku osas: i) laevastiku arengut iseloomustavad näitajad mitmeaastase arendusprogrammi eesmärkide suhtes; ii) kalapüügi ümberkorraldamise korral esikohale seatav püügitehnoloogia ja -vahendid; e) eeldatav mõju (tööhõivele, tootmisele jne). 3. Eesmärkide saavutamise vahendid a) kavade, eelkõige abikavade rakendamiseks valdkonniti kavandatavad meetmed (õiguslikud, rahalised või muud); b) suunav rahastamiskava, mis hõlmab kogu kavandamisperioodi ja milles on loetletud iga abisaava valdkonna jaoks ettenähtud piirkondlikud, siseriiklikud, ühenduse ja muud vahendid; c) asjaomaste meetmete ettevalmistamiseks, rakendamiseks, järelevalveks, hindamiseks ja kohandamiseks vajalike uurimistööde, katseprojektide, näidisprojektide, koolituse, tehnilise abi ja avalikustamisega seotud nõuded. 4. Rakendamine a) liikmesriigi poolt määratud korraldusasutus; b) meetmed, mis on võetud tõhusa ja tulemusliku rakendamise tagamiseks, sealhulgas järelevalve ja hindamine; kvantitatiivsete näitajate määratlemine; c) kontrolli, sanktsioonide ja avalikustamisega seotud sätted; d) laevastiku osas: i) kalavarude arengu seire meetodid, eelkõige tundlike kalavarude osas; ii) püügikoormuse järelevalve kord passiivpüüniste puhul, sealhulgas suundumused seoses püüniste arvu ja ehitusega. 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 191 II LISA JÄRJESTIKUSTE KALALAEVASTIKU MITMEAASTASTE ARENDUSPROGRAMMIDE MINIMAALNE SISU 1. I lisas esitatud olukorra kirjelduse ajakohastamine Nimetatud ajakohastamine hõlmab kirjeldust kalanduses, muutustest pärast artiklis 3 nimetatud programmdokumentide esitamise kuupäeva. laevastikus ja asjaomases tööhõives toimunud 2. Eelmise programmi tulemused a) liikmesriigid peavad 1. maiks 2001 tegema kindlaks edusammud, mis on tehtud 1997—2001 programmi eesmärkide saavutamisel, ja selleks kasutatud vahendid ning esitama nende kohta oma arvamuse; b) programmi rakendamise ning vajaduse korral eelkõige püügiaktiivsust vähendavate meetmete rakendamise ajal valitsenud üldise haldus- ja sotsiaal-majandusliku olukorra analüüs; c) täpsustatud andmed ja arvamus igas laevastiku osas tulemuste saavutamisel kasutatud ühenduse, riiklike ja piirkondlike rahastamisvahendite kohta. 3. Uued suunised Punktides 1 ja 2 märgitud vastuste põhjal tuua esile suunised, mis tuleks anda laevastiku eri osadele seoses järjestikuste mitmeaastaste arendusprogrammidega, eelkõige kahel järgmisel tegevusalal: a) laevastiku uuendamine: laevastikuga liitumise ja sealt lahkumise kriteeriumid igas laevastiku osas ning sellega seotud rahastamine. Õigusnormid, mis võimaldavad liikmesriikidel kontrollida laevastikuga liituvaid ja sealt lahkuvaid laevu. Liikmesriikide poolt laevastiku osade kaupa võetavad meetmed, millega tagatakse, et laevastiku uuendamiseks ja püügikoormuse korrigeerimiseks antud riigiabi toime ei ole vastuolus asjaomastes programmides seatud eesmärkidega; b) püügikoormuse korrigeerimine: püügikoormuse kavandatav areng laevastiku osade kaupa kuni järgmise mitmeaastase arendusprogrammi lõpuni, võrreldes igale laevastiku osale kuni 31. detsembrini 2001 seatud eesmärkidega. Sellega seotud õigusnormid. Kalandustegevuse juhtimissüsteemid. Sellisel viisil kindlaks määratud uute eesmärkide saavutamiseks vajalike haldus- ja rahaliste vahendite ulatus. 192 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd III LISA ABI ANDMISE ERITINGIMUSED JA KRITEERIUMID 1. Mitmeaastaste arendusprogrammide rakendamine (II jaotis) 1. 0. Laevade vanus Käesolevas määruses on laeva vanus täisarv, mis võrdub korraldusasutuse poolt hüvitise või abi andmise otsuse aasta ja laeva ehitamise aasta (või kasutuselevõtmise aasta, kui ehitamise aasta ei ole teada) vahega. 1. 1. Lõplik kõrvaldamine (artikli 7 lõige 3) a) lõplikult kõrvaldatakse ainult need laevad, mis on merel kala püüdnud vähemalt 75 päeva lõpliku kõrvaldamise taotlusele eelnenud kahe 12-kuulise ajavahemiku jooksul või vastavalt asjaoludele 80 % kehtivate siseriiklike õigusnormidega lubatud merepäevadest. Läänemerel vähendatakse 75-päevast merepäevade arvu: — 60 päevani laevade puhul, mis on registreeritud põhja pool põhjalaiusest 59o 30′ asuvates sadamates, — 40 päevani lõhepüügilaevade puhul, mis on registreeritud põhja pool põhjalaiusest 59o 30′ asuvates sadamates; b) täidetud peavad olema järgmised tingimused: i) enne lõplikku kõrvaldamist peab laev olema kantud ühenduse kalalaevade registrisse; ii) hüvitise andmise otsuse tegemise ajal peab laev olema kasutusel; iii) pärast lõplikku kõrvaldamist tuleb tühistada püügilitsents ning teatada laeva lõplikust kustutamisest ühenduse kalalaevade registrist; iv) laeva lõpliku üleandmise korral kolmandale riigile tuleb laev viivitamata kanda kolmanda riigi registrisse ning see ei tohi enam ühenduse vetesse tagasi pöörduda; c) kui laev kaotatakse hüvitise andmise otsuse kuupäeva ja tegeliku lõpliku kõrvaldamise kuupäeva vahelisel vastava kompensatsioonisummale poolt makstavale korraldusasutus kindlustuse teeb ajal, finantseerimiskorrektsiooni; d) laevale, mis antakse üle kolmandale riigile, et asendada artiklis 8 määratletud ühisettevõttele kuuluvat kaotatud laeva, ei anta riigiabi artikli 7 tähenduses. 1. 2. Ühisettevõtted (artikkel 8) a) peale laeva kolmandale riigile lõpliku üleandmise tingimuste artikli 7 lõike 3 punkti b ja käesoleva lisa punkti 1. 1 tähenduses peavad ühisettevõtete raames üleantavad laevad vastama ka järgmistele tingimustele: i) laevad peavad olema olnud ühenduse liikmesriigi lipu all kasutusel vähemalt viimased viis aastat: — ühenduse vetes, — ja/või kolmanda riigi vetes kas ühendusega sõlmitud kalanduskokkuleppe või muu kokkuleppe alusel, — ja/või rahvusvahelistes vetes, kus kalapüüki reguleeritakse rahvusvahelise konventsiooniga; ii) laevadele peavad kuue kuu jooksul alates hüvitise andmise otsusest olema paigaldatud tehnilised seadmed, mis on vajalikud kolmanda riigi vetes tegutsemiseks kõnealuse kolmanda riigi asutuste poolt väljastatud kalapüügiloa alusel; laevad peavad vastama ühenduse ohutuseeskirjadele ning olema korraldusasutuse otsuse kohaselt piisavalt kindlustatud; kõnealuse seadmete paigaldamisega seotud võimalikud kulud ei ole kõlblikud saama ühenduse abi; b) ühisettevõtetele hüvitise määramise taotlusega koos peavad hüvitisesaajad esitama korraldusasutusele järgmise teabe: i) laeva iseloomustus, sealhulgas eelkõige sisenumber, registreerimisnumber, tonnaaž, võimsus ja kasutuselevõtu aasta; 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 193 ii) viimase viie aasta kohta: laeva teenindus- ja tegevusalad (ning tegevusega seotud tingimused); kalastusvööndid (ühenduse veed/muud); varasem ühenduse, siseriiklik või piirkondlik abi; iii) tõendid projekti rahalise elujõu kohta, sealhulgas eelkõige: — rahastamiskava, milles näidatakse eri osanike rahaline ja mitterahaline osalus; ühenduse/kolmanda riigi partnerite osalus; artikli 7 lõike 5 punktiga b ettenähtud hüvitise osa, mis tuleb investeerida sularahana ühisettevõtte varasse, — vähemalt viit aastat hõlmav tegevuskava, milles esitatakse eelkõige püügipiirkonnad, lossimiskohad ja püügi lõplikud sihtkohad; iv) kindlustuslepingu koopia; c) hüvitisesaaja peab viie aasta jooksul pärast laeva üleandmist ühisettevõtte omandisse täitma järgmised tingimused: i) mis tahes muudatuste tegemiseks laeva tegevuse tingimustesse artikli 8 lõikes 2 osutatud tingimuste lipuvahetus, (eelkõige partneri vahetumine, ühisettevõtte aktsiakapitali muutumine, raames püügipiirkonna muutumine) on vaja korraldusasutuse eelnevat luba; ii) laevahukus kaotatud laev tuleb asendada võrdväärse laevaga ühe aasta jooksul pärast laevahukku; d) kui ühisettevõtetele hüvitise määramise taotluste esitamise ajal ei ole punktides a ja b nimetatud tingimused täidetud, piiratakse riigiabi artikli 7 lõike 5 punktis c nimetatud lõpliku kõrvaldamise hüvitise suuruseni; e) ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 29 lõike 4 ja artikli 38 kohaldamist, teeb korraldusasutus finantseerimiskorrektsiooni seoses vahega, mis tekib ühisettevõtte hüvitise ja sama laeva lõpliku kõrvaldamisega seotud hüvitise vahel (edaspidi “vahe”) järgmistel juhtudel: i) kui hüvitisesaaja teatab korraldusasutusele tööolude muutumisest, mille tõttu ei täideta käesoleva määruse artikli 8 lõikes 2 nimetatud tingimusi, sealhulgas laeva müük, ühenduse partneri osaluse üleandmine või ühenduse laevaomaniku lahkumine ühisettevõttest, võrdub finantseerimiskorrektsioon osaga vahe summast; kõnealune osa arvutatakse pro rata temporis põhimõttel esimese viie aasta alusel; ii) kui kontrollimisel avastatakse, et käesoleva määruse artikli 8 lõikes 2 ning käesoleva lõike punktis c ettenähtud tingimusi ei täideta, võrdub finantseerimiskorrektsioon vahe summaga; iii) kui hüvitisesaaja ei esita käesoleva määruse artikli 8 lõikes 5 ettenähtud tegevusaruandeid korraldusasutuse asjakohasest teatest hoolimata, tehakse finantseerimiskorrektsioon, mis võrdub osaga vahe summast; kõnealune osa arvutatakse pro rata temporis põhimõttel viie aasta alusel; iv) kui laev kaotatakse ning seda ei asendata, võrdub finantseerimiskorrektsioon osaga vahesummast; kõnealune osa arvutatakse pro rata temporis põhimõttel viie aasta alusel. 1. 3. Laevastiku uuendamine (artiklid 6 ja 9) a) laevad peavad olema ehitatud vastavalt hügieeni ja ohutust, tervishoidu, toote kvaliteeti ja töötingimusi käsitlevatele määrustele ja direktiividele ning laevade mõõtmeid ning kalapüügi seiret käsitlevatele ühenduse sätetele; b) laevad kantakse ühenduse registri vastavasse ossa; c) ilma et see piiraks artiklite 7 ja 8 ning artikli 12 lõike 3 punkti d kohaldamist, ei anna kalalaeva omandi üleandmine õigust ühenduse abile. 1. 4. Laeva moderniseerimine (artiklid 6 ja 9) a) laevad peavad olema kantud ühenduse kalalaevade registrisse. Laeva omaduste muutmistest tuleb teatada kõnealusele registrile ning laevade moderniseerimisel peab nende mõõtmine toimuma vastavalt ühenduse sätetele; b) investeeringud peaksid olema seotud järgmisega: i) kalapüügi ratsionaliseerimine eelkõige laeva pardal selektiivsema püügitehnoloogia ja -viiside kasutamise abil, et vältida ebasoovitavat kaaspüüki 194 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd ja/või ii) püütud ja pardal säilitatavate saaduste kvaliteedi parandamine, paremate püügi- ja säilitustehnoloogiate kasutamine ning tervishoiualaste õigusnormide rakendamine ja/või iii) töö- ja ohutustingimuste parandamine. Ilma et see piiraks artikli 16 lõike 2 kohaldamist, ei loeta püügivahendite asendamise kulusid abikõlblikeks. 2. III jaotises nimetatud valdkondades tehtavad investeeringud 2. 0. Üldsätted a) Ettevõtete projektid võivad sisaldada tootmisse ja juhtimisse tehtud investeeringuid (ehitus, laiendamine, seadmestamine ja moderniseerimine); b) abikõlblikud on investeeringud, mille eesmärk on parandada hügieenitingimusi või inimeste ja loomade tervist, tõsta toote kvaliteeti või vähendada keskkonnasaastatust ja vajaduse korral suurendada toodangut; c) ettevõtte omandi üleandmise korral ühenduse abi ei anta. 2. 1. Vee-elusressursside kaitse ja arendamine FIFGi abi kõlblikud võivad olla üksnes vee-elusressursside kaitseks ja arendamiseks paigaldatud püsi- või teisaldatavate vahenditega ning projektide teadusliku seirega seotud kulutused. Sellised projektid peavad vastama järgmistele tingimustele: a) projektid peavad esindama ühishuve; b) projektide rakendajateks peavad olema avaliku sektori või avaliku sektori osalusega asutused, tunnustatud majandusorganisatsioonid või muud korraldusasutuste poolt selleks määratud asutused; c) projektide mõju ei tohi kahjustada veekeskkonda. Iga projekt peab hõlmama vähemalt viis aastat kestvat teaduslikku seiret, eelkõige vee-elusressursside hindamist ja arengu jälgimist kõnealustes vetes. Andmete edastamiseks saadab korraldusasutus komisjonile igal aastal teadusliku seire aruanded. 2. 2. Akvakultuur a) Käesolevas määruses tähendab “akvakultuur” veeorganismide kasvatamist või viljelemist tehnoloogiate abil, mis on välja töötatud kõnealuste organismide tootmiseks suuremas ulatuses, kui looduslik keskkond võimaldab; organismid kuuluvad füüsilise või juriidilise isiku vara hulka kogu kasvatus- või viljelusetapi jooksul kuni saagi kogumiseni, viimane kaasa arvatud; b) intensiivse kalakasvatuse projektide teostajad edastavad korraldusasutusele koos riigiabi taotlusega direktiivi 85/337/EMÜ (1) IV lisas ettenähtud teabe. Korraldusasutus otsustab, kas projekt tuleb esitada hindamiseks vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 5—10. Riigiabi määramise korral on keskkonnamõju hindamist võimaldava teabe kogumise kulud ning kõik hindamiskulud abikõlblikud FIFGi raames; c) abikõlblikud on investeeringud veeringlusega seotud paigaldus- või parandustöödesse akvakultuuriettevõtetes ja hooldelaevadel; d) olenemata IV lisa punkti 2 tabeli 3 rühmas 3 ettenähtust võib eraisikutest hüvitisesaajate (C) osalus piirduda 30 % eesmärgi 1 piirkonna ja 50 % teiste piirkondade abikõlblikest kulutustest tavapärase vastava 40 ja 60 % asemel, kui investeeringud on seotud kekkonnamõjutusi olulisel määral vähendavate tehnoloogiatega. 2. 3. Kalasadama sisseseade Esmatähtsaks peetakse investeeringuid, mis on tehtud kõigi sadamat kasutavate kalurite huvides ning mis aitavad kaasa sadama üldisele arengule ja kaluritele pakutavate teenuste parandamisele. Investeeringud on seotud eelkõige seadmete ja varustusega, millel on järgmine otstarve: a) kalatoodete lossimis-, käitlemis- ja ladustamistingimuste parandamine sadamas; b) kalalaevade tegevuse toetamine (kütuse, jää ja veega varustamine, laevade korrashoid ja remont); c) maabumissildade täiustamine, et suurendada ohutust toodete lossimise ja laadimise ajal. (1) Nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiv 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõjude hindamise kohta (EÜT L 175, 5. 7. 1985, lk 40). Direktiivi on muudetud direktiiviga 97/11/EÜ (EÜT L 73, 14. 3. 1997, lk 5). 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 195 2. 4. Töötlemine ja turustamine a) Käesolevas määruses tähendab “kalandus- ja akvakultuuritoodete töötlemine ja turustamine” kõiki toiminguid, kaasa arvatud käitlemine, töötlemine, tootmine ja turustamine alates lossimisest või püügist kuni lõpptooteni; b) investeeringud ei ole abikõlblikud, kui need on seotud: i) kalandus- ja akvakultuuritoodetega, mida kavatsetakse kasutada ja töödelda mingil muul otstarbel kui inimeste toiduks, välja arvatud investeeringud, mida tehakse ainult kalandus- ja akvakultuuritoodete jäätmete käitlemiseks, töötlemiseks ja turustamiseks; ii) jaekaubandusega. c) olenemata IV lisa punkti 2 tabeli 3 rühmas 3 ettenähtust võib eraisikutest hüvitisesaajate (C) osalust vähendada 30 % võrra eesmärgi 1 piirkonna ja 50 % võrra teiste piirkondade abikõlblikest kulutustest tavapärase vastava 40 ja 60 % asemel, kui investeeringud on seotud ühiste seadmete või tehnoloogiatega, mis olulisel määral vähendavad keskkonnamõjutusi. 2. 5. Kalapüük sisevetel a) Käesolevas määruses tähendab “kalapüük sisevetel” kaubanduslikku kalapüüki, mille puhul kasutatakse ainult liikmesriigi sisevetes tegutsevaid laevu ja mille suhtes ei kohaldata II jaotise sätteid; b) c) siseveepüügiks ettenähtud laeva ehitamist käsitleva investeeringu puhul kohaldatakse III lisa punkti 1. 3 alapunkti a; siseveepüügiks kasutatava laeva moderniseerimist käsitleva investeeringu suhtes kohaldatakse III lisa punkti 1. 4 alapunkti b; d) abikõlblikeks ei loeta investeeringuid, mis tõenäoliselt kahjustavad tasakaalu laevastiku suuruse ja vastavate olemasolevate kalavarude vahel; e) siseveepüügiks kasutatavate laevade vanametalliks lammutamise hüvitised ei ole abikõlblikud; f) korraldusasutus võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et artikli 13 kohaselt FIFGi rahalist abi saavad laevad jätkavad tegevust ainult sisevetel. 3. Uute turuväljundite leidmise ja edendamise meetmed a) Abikõlblike kulutuste hulka kuuluvad eelkõige: i) reklaamibüroode ning teiste müügiedenduskampaaniate ettevalmistamise ja läbiviimisega seotud teenuste osutajate kulutused; ii) reklaamipinna ost või valmistamine; rentimine ning müügiedenduskampaaniate ajaks loosungite ja siltide iii) kampaaniate jaoks vajalike trükiste, välistööjõu, ruumide ja sõidukitega seotud kulutused; b) hüvitisesaaja tegevuskulud (personal, varustus, sõidukid jne) ei ole abikõlblikud. 196 ET Euroopa Liidu Teataja 04/4. kd IV LISA ABI ASTMED JA MÄÄRAD 1. Kalalaevastikele antava abi astmed (II jaotis) TABEL 1 Laeva liik mahutavuse (GT) järgi EUR 0 < 10 10 < 25 25 < 100 100 < 300 300 < 500 500 ja rohkem 11 000/GT + 2 000 5 000/GT + 62 000 4 200/GT + 82 000 2 700/GT + 232 000 2 200/GT + 382 000 1 200/GT + 882 000 TABEL 2 Laeva liik brutoregistertonnides (brt) EUR 0 < 25 25 < 50 50 < 100 100 < 250 8 200/brt 6 000/brt + 55 000 5 400/brt + 85 000 2 600/brt + 365 000 1. jaanuarist 2000 kohaldatakse laevade suhtes, mille perpendikulaaridevaheline pikkus on üle 24 meetri, ainult tabelit 1 ning 1. jaanuarist 2004 kohaldatakse kõigi laevade suhtes ainult tabelit 1. 2. Finantsosaluse määrad Kõikide II, III ja IV jaotises nimetatud toimingute puhul on ühenduse finantsosalusele (A), asjaomase liikmesriigi kogu finantsosalusele (riiklik, piirkondlik ja muu) (B) ja vajaduse korral eraisikust hüvitisesaajate finantsosalusele (C) seatud järgmised piirangud, mida väljendatakse protsendina abikõlblikest kuludest. Rühm 1: Tegevuse lõpliku lõpetamise hüvitised (artikkel 7), ühisettevõtete asutamise hüvitised (artikkel 8), väikesemahuline rannapüük (artikkel 11), sotsiaal-majanduslikud meetmed (artikkel 12), vee-elusressursside kaitse ja arendamine (artikli 13 lõike 1 punkt a), kalasadama sisseseade ilma eraisikust hüvitisesaaja finantsosaluseta (artikli 13 lõike 1 punkt c), uute turuväljundite leidmise ja edendamise meetmed eraisikust hüvitisesaajate finantsosaluseta (artikkel 14), kaubavahetuses osalejate tegevus eraisikust hüvitisesaajate finantsosaluseta (artikkel 15), tegevuse ajutine katkestamine ja muud rahalised hüvitised (artikkel 16), uuenduslikud meetmed ja tehniline abi, sealhulgas avalik-õiguslike asutuste poolt teostatud katseprojektid (artikkel 17). Rühm 2: laevastiku uuendamine ja kalalaevade moderniseerimine (artikkel 9). Rühm 3: akvakultuur (artikli 13 lõike 1 punkt b), kalasadama sisseseade eraisikust hüvitisesaajate finantsosalusega (artikli 13 lõike 1 punkt c), töötlemine ja turustamine (artikli 13 lõike 1 punkt d), kalapüük sisevetel (artikli 13 lõike 1 punkt e), uute turuväljundite leidmise ja edendamise meetmed eraisikust hüvitisesaajate finantsosalusega (artikkel 14), kaubavahetuses osalejate tegevus eraisikust hüvitisesaajate finantsosalusega (artikli 15 lõige 2). Rühm 4: muude kui avalik-õiguslike asutuste poolt teostatud katseprojektid (artikkel 17). Tegevuse puhul, mis on seotud vee-elusressursside kaitse ja arendamisega (artikli 13 lõike 1 punkt a), kalasadama sisseseadega (artikli 13 lõike 1 punkt c), uute turuväljundite leidmise ja edendamise meetmetega (artikkel 14), ning kaubavahetuses osalejate tegevuse puhul (artikkel 15) määrab korraldusasutus, kas nimetatud tegevus kuulub rühma 1 või 3, eelkõige järgmiste asjaolude alusel: — ühis- või üksikhuvid, — kollektiivne või üksik hüvitisesaaja (tootjaorganisatsioonid, töötajaid esindavad organisatsioonid), — tegevuse tulemuste kättesaadavus üldsusele või eraomand ja kontroll, — ühiskondlike asutuste, teadusasutuste finantsosalus. 04/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 197 TABEL 3 Rühm 1 Rühm 2 Rühm 3 Rühm 4 Eesmärgi 1 piirkond 1 (*) 50 % ≤ A ≤ 75 % A ≤ 35 % B ≥ 25 % B ≥ 5 % C ≥ 60 % Muud piirkonnad 25 % ≤ A ≤ 50 % A ≤ 15 % B ≥ 50 % B ≥ 5 % C ≥ 60 % A ≤ 35 % B ≥ 5 % C ≥ 40 % A ≤ 15 % B ≥ 5 % C ≥ 60 % A ≤ 75 % B ≥ 5 % C ≥ 20 % A ≤ 50 % B ≥ 5 % C ≥ 30 % (*) Kaasa arvatud määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 6 lõikes 1 nimetatud piirkonnad Investeeringute korral väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse komisjoni soovituse 96/280/EÜ (1) tähenduses võib rühmade 2 ja 3 (A) määrasid suurendada muude rahastamisviiside korral kui otsetoetus, tingimusel et kasv ei ületa 10 % abikõlblikest kogukuludest. Eraisikust hüvitisesaaja osalust vähendatakse vastavalt. (1) Komisjoni 3. aprilli 1996. aasta soovitus 96/280/EÜ väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta (EÜT L 107, 30. 4. 1996, lk 4)


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2689/1999 av den 17 december 1999 om avvisande av ansökningar om exportlicens för produkter inom nötköttssektorn

eurovoc_concepts:
beef
export licence

formats: pdf print

text: L 326/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 12. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2689/1999 av den 17 december 1999 om avvisande av ansökningar om exportlicens för produkter inom nötköttssektorn EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av följande: Mängden ansökningar om förutfastställelse av exportbidrag är större än vanligt. Det har därför beslutats att alla ansökningar om exportlicenser för produkter inom nötköttssektorn inläm- nade under perioden från den 13 till den 17 december 1999 skall avvisas. med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 805/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organisationen av mark- naden för nötkött (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1633/98 (2), HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1445/95 av den 26 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser inom nötköttssektorn och om upphävande av förordning (EEG) nr 2377/80 (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2648/98 (4), särskilt artikel 10 i denna, och I enlighet med artikel 10. 2 i förordning (EG) nr 1445/95 skall ansökningar om exportlicenser om förutfastställelse av export- bidrag för produkter inom nötköttssektorn inlämnade under perioden från den 13 till den 17 december 1999 avvisas. Denna förordning träder i kraft den 18 december 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 17 december 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 24. (2) EGT L 210, 28. 7. 1998, s. 17. (3) EGT L 143, 27. 6. 1995, s. 35. (4) EGT L 335, 10. 12. 1998, s. 39


title: Entschließung des Rates und der im Rat vereinigten Minister für Jugend vom 17. Dezember 1999 zur außerschulischen Bildungsdimension sportlicher Aktivitäten in den Jugendprogrammen der Europäischen Gemeinschaft

eurovoc_concepts:
EU programme
non-formal education
sport
young person

formats: html pdf print

text: 12. 1. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 8/5 ENTSCHLIESSUNG DES RATES UND DER IM RAT VEREINIGTEN MINISTER F(cid:220)R JUGEND vom 17. Dezember 1999 zur au(cid:223)erschulischen Bildungsdimension sportlicher Aktivit(cid:228)ten in den Jugendprogrammen der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft (2000/C 8/03) DER RAT DER EUROP˜ISCHEN UNION UND DIE IM RAT VEREINIGTEN MINISTER F(cid:220)R JUGEND (cid:151) gest(cid:252)tzt auf den Beschlu(cid:223) Nr. 818/95/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 14. M(cid:228)rz 1995 zur Annahme der dritten Phase des Programms (cid:132)Jugend f(cid:252)r Europa(cid:147) (1), gest(cid:252)tzt auf den Beschlu(cid:223) Nr. 1686/98/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 20. Juli 1998 zur Einf(cid:252)hrung des gemeinschaftlichen Aktionsprogramms (cid:132)Europ(cid:228)ischer Frei- willigendienst f(cid:252)r junge Menschen(cid:147) (2), in Erw(cid:228)gung nachstehender Gr(cid:252)nde: (1) In der dem Vertrag von Amsterdam beigef(cid:252)gten Erkl(cid:228)rung zum Sport wird die gesellschaftliche Bedeutung des Sports, insbesondere die Rolle, die dem Sport bei der Identit(cid:228)ts- findung und der Begegnung der Menschen zukommt, un- terstrichen. (2) In seiner Entschlie(cid:223)ung zur Rolle der Europ(cid:228)ischen Union im Bereich des Sports (3) fordert das Europ(cid:228)ische Parlament die Kommission insbesondere auf, dem Sport in der gesam- ten Palette ihrer Ma(cid:223)nahmen Rechnung zu tragen, ins- besondere in den Bereichen Regionales, Soziales, allgemeine und berufliche Bildung, Jugend und Gesundheit (cid:151) 1. STELLEN FEST, da(cid:223) die Jugendprogramme der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft unter anderem darauf abzielen, die Integration junger Menschen durch au(cid:223)erschulische Bildung zu f(cid:246)rdern, und da(cid:223) in diesem Zusammenhang sportliche Aktivit(cid:228)ten ein n(cid:252)tzliches Mittel zum Zweck darstellen; ferner betonen sie, da(cid:223) die sportliche Bet(cid:228)tigung junger Menschen einen erzieherischen Wert haben kann und auch die aktive Staats- b(cid:252)rgerschaft, die Mitwirkung, die Solidarit(cid:228)t und die Tole- ranz f(cid:246)rdern kann; 2. ERKENNEN AN, da(cid:223) sportliche Aktivit(cid:228)ten einen Bestandteil des Lebensalltags junger Menschen darstellen und da(cid:223) es neben dem traditionellen organisierten Jugendsport zuneh- mend sportliche Aktivit(cid:228)ten Jugendlicher gibt, die aufgrund der eigenen Bed(cid:252)rfnisse der Jugendlichen entstehen und Teil der gro(cid:223)en Vielfalt der Jugendkulturen sind; 3. VERTRETEN DIE AUFFASSUNG, da(cid:223) sportliche Aktivit(cid:228)ten mit erzieherischen Zielen und Zwecken zur St(cid:228)rkung der B(cid:252)r- gergesellschaft beitragen und bei der Sozialisierung und der gesellschaftlichen Integration junger Menschen, insbesondere benachteiligter und unzufriedener junger Menschen, eine wichtige Aufgabe wahrnehmen k(cid:246)nnen; 4. SIND SICH BEWUSST, da(cid:223) sportliche Aktivit(cid:228)ten mit erzie- herischen Zielen und Zwecken ein n(cid:252)tzliches Mittel zur Verh(cid:252)tung und Bek(cid:228)mpfung von chauvinistischen und frem- denfeindlichen Einstellungen und Verhaltensweisen darstel- len k(cid:246)nnen und damit vorrangigen Zielen der Jugendarbeit entsprechen, den Dialog zwischen den Generationen f(cid:246)rdern und dazu beitragen k(cid:246)nnen, verschiedenen Arten des Risiko- verhaltens vorzubeugen und die soziale Integration zu f(cid:246)r- dern; ERSUCHEN die Kommission der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften, zusammen mit den Mitgliedstaaten ein koh(cid:228)rentes Konzept zu entwickeln, damit die M(cid:246)glichkeiten, die sportliche Aktivit(cid:228)ten im Bereich der au(cid:223)erschulischen Bildung er(cid:246)ffnen, im Rahmen der europ(cid:228)ischen Politik der Zusammenarbeit im Jugendbereich genutzt werden. Dieses Konzept k(cid:246)nnte i) die Zusammenarbeit zwischen Sportvereinigungen und Ju- gendorganisationen f(cid:246)rdern, um den Austausch bew(cid:228)hrter Verfahren auf diesem Gebiet zu f(cid:246)rdern und Raum f(cid:252)r sportliche Aktivit(cid:228)ten, die den Bed(cid:252)rfnissen junger Men- schen entsprechen, zu schaffen, wobei daf(cid:252)r gesorgt wird, da(cid:223) alle jungen Menschen gleichberechtigten Zugang erhal- ten; ii) Nutzen aus dem Potential ziehen, das sportliche Aktivit(cid:228)ten bei der Durchf(cid:252)hrung der Jugend-, Bildungs- und Ausbil- dungsprogramme bergen, und daf(cid:252)r sorgen, da(cid:223) Jugend- sportprojekte voll und ganz im Einklang mit den erzieheri- schen Zielen und Zwecken, Priorit(cid:228)ten und Kriterien der Programme stehen; iii) die Entwicklung geeigneter Programme f(cid:252)r die Schulung in Jugendarbeit von Personen f(cid:246)rdern, die im Bereich der sportlichen Aktivit(cid:228)ten t(cid:228)tig sind, damit dieser Personen- kreis sein Wissen und K(cid:246)nnen f(cid:252)r die Durchf(cid:252)hrung von Jugendprojekten auf europ(cid:228)ischer Ebene verbessern kann; iv) die Ermittlung von Schwerpunktthemen in der Jugendarbeit erm(cid:246)glichen, f(cid:252)r die durch sportliche Aktivit(cid:228)ten geworben werden kann, darunter Demokratie, Mitwirkung, Toleranz, gegenseitiges Verst(cid:228)ndnis, der Dialog zwischen den Genera- tionen sowie nachhaltige Entwicklung der Gesellschaft und der Umwelt. (1) ABl. L 87 vom 20. 4. 1995, S. 1. (2) ABl. L 214 vom 31. 7. 1998, S. 1. (3) ABl. C 200 vom 30. 6. 1997, S. 252


title: Reglamento (CE) n° 2699/1999 de la Comisión, de 17 de diciembre de 1999, por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a los huevos y a las yemas de huevo exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo I del Tratado

eurovoc_concepts:
egg
export refund
third country

text: 18. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 326/55 REGLAMENTO (CE) No 2699/1999 DE LA COMISIÓN de 17 de diciembre de 1999 por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a los huevos y a las yemas de huevo exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo I del Tratado LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 2771/75 del Consejo, de 29 de octubre de 1975, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de los huevos (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1516/96 de la Comisión (2), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 8, Considerando lo siguiente: (1) De conformidad con lo dispuesto en el apartado 1 del artículo 8 del Reglamento (CEE) no 2771/75, se puede compensar la diferencia entre los precios en el comercio internacional y los precios en la Comunidad de los productos mencionados en el apartado 1 del artículo 1 de dicho Reglamento mediante una restitución a la exportación cuando estos productos se exporten en forma de mercancías que figuran en el anexo de dicho Reglamento. El Reglamento (CE) no 1222/94 de la Comi- sión, de 30 de mayo de 1994, por el que se establecen, para determinados productos agrícolas exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo I del Tratado, las disposiciones comunes de aplicación del régimen de concesión de las restituciones a la exporta- ción y los criterios para la fijación de su importe (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1702/1999 (4), especificó aquéllos de dichos productos respecto de los cuales procede fijar un tipo de restitución aplicable con ocasión de su exportación en forma de mercancías incluidas en el anexo del Regla- mento (CEE) no 2771/75. (2) Con arreglo a lo dispuesto en el apartado 1 del artículo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94, el tipo de la restitu- ción por 100 kilogramos de cada uno de los productos de base de que se trate debe fijarse para un período idéntico al utilizado para la fijación de las restituciones aplicables a esos mismos productos exportados sin perfeccionar. El artículo 11 del Acuerdo sobre agricultura, celebrado en el marco de las negociaciones multilaterales de la Ronda Uruguay, establece que la restitución concedida a la exportación para un producto incorporado en una mercancía no puede ser superior a la aplicable al mismo producto exportado en su estado natural. Es necesario seguir garantizando una gestión estricta, teniendo en cuenta las previsiones de gasto, por un lado, y las disponibilidades presupuestarias, por otro. Considerando que el Comité de gestión de la carne de las aves de corral y huevos no ha emitido dictamen alguno en el plazo establecido por su presidente, (3) (4) (5) HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Se fijan, con arreglo a lo establecido en el anexo, los tipos de las restituciones aplicables a los productos de base que figuran en el anexo A del Reglamento (CE) no 1222/94 y mencionados en el apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 2771/ 75, exportados en forma de mercancías incluidas en el anexo I del Reglamento (CEE) no 2771/75. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 18 de diciembre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 17 de diciembre de 1999. Por la Comisión Erkki LIIKANEN Miembro de la Comisión (1) DO L 282 de 1. 11. 1975, p. 49. (2) DO L 189 de 30. 7. 1996, p. 99. (3) DO L 136 de 31. 5. 1994, p. 5. (4) DO L 201 de 31. 7. 1999, p. 30. L 326/56 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 12. 1999 del Reglamento de la Comisión, de 17 de diciembre de 1999, por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a los huevos y yemas de huevo exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo I del Tratado ANEXO Código NC Designación de la mercancía 0407 00 Huevos de ave con cáscara, frescos, conservados o cocidos: – De aves de corral: 0407 00 30 – – Los demás: a) en caso de exportación de ovoalbúmina incluida en los códigos NC 3502 11 90 y 3502 19 90 b) en caso de exportación de otras mercancías 0408 Huevos de ave sin cáscara y yemas de huevo, frescos, secos, cocidos con agua o vapor, moldeados, congelados o conservados de otro modo, incluso azucarados o edulcorados de otro modo: – Yemas de huevo: 0408 11 – – Secas: ex 0408 11 80 – – – Para usos alimenticios: (en EUR/100 kg) Destino (1) Tipos de las restituciones 02 03 04 01 13,37 14,33 6,69 6,69 no edulcoradas 01 55,39 0408 19 – – Las demás: – – – Para usos alimenticios: ex 0408 19 81 – – – – Líquidas: no edulcoradas ex 0408 19 89 – – – – Congeladas: no edulcoradas – Los demás: 0408 91 – – Secos: ex 0408 91 80 – – – Para usos alimenticios: 01 01 25,79 25,79 no edulcorados 01 41,07 0408 99 – – Los demás: ex 0408 99 80 – – – Para usos alimenticios: no edulcorados 01 10,51 (1) Los destinos se identifican como sigue: 01 países terceros, 02 Kuwait, Bahrein, Omán, Qatar, Emiratos Árabes Unidos, Yemen, Hong Kong RAE y Rusia, 03 Corea del Sur, Japón, Malasia, Tailandia, Taiwán, Filipinas y Egipto, 04 todos los destinos, a excepción de Suiza y de los destinos mencionados en el punto 02 y 03


title: EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 180/1999 (1999. gada 17. decembris), ar kuru groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
fishing vessel
maritime safety
radio equipment
technical standard

text: 11/6. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 19 21999D0180 L 74/8 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 15. 3. 2001. EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 180/1999 (1999. gada 17. decembris), ar kuru groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekonomi- kas zonas līgumu, še turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu, tā kā: (1) (2) Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 1999. gada 5. novembra Lēmumu Nr. 147/1999 (1); Komisijas 1999. gada 18. marta Direktīva 1999/19/EK, ar kuru groza Padomes Direktīvu 97/70/EK, ar ko izveido saskaņotu drošības režīmu zvejas kuģiem, kuru garums ir 24 metri vai lielāks (2), ir jāiekļauj Līgumā, IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU. Līguma XIII pielikuma 56. g punktā (Padomes Direktīva 97/70/EK) iekļauj šo: “, kurā grozījumi izdarīti ar 1. pants — 399 L 0019: Komisijas 1999. gada 18. marta Direktīvu 1999/19/EK (OV L 83, 27. 3. 1999. , 48. lpp. ). ” 2. pants Komisijas Direktīvas 1999/19/EK teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas pievienoti šā lēmuma attiecīgo valodu versijām, ir autentiski. Šis lēmums stājas spēkā 1999. gada 18. decembrī ar nosacījumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu. 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā. 4. pants Briselē, 1999. gada 17. decembrī EEZ Apvienotās komitejas vārdā — Priekšsēdētājs N. v. LIECHTENSTEIN (1) OV L 15, 18. 1. 2001. , 43. lpp. (2) OV L 83, 27. 3. 1999. , 48. lpp


title: Reglamento (CE) nº 2681/1999 de la Comisión, de 17 de diciembre de 1999, por el que se modifica el Reglamento (CE) nº 28/97 y se establece el plan de previsiones de abastecimiento a los departamentos franceses de Ultramar de determinados aceites vegetales (excepto el de oliva) destinados a la industria de transformación

eurovoc_concepts:
French overseas department and region
agro-industry
supply balance sheet
vegetable oil

text: L 326/18 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 12. 1999 REGLAMENTO (CE) No 2681/1999 DE LA COMISIÓN de 17 de diciembre de 1999 por el que se modifica el Reglamento (CE) no 28/97 y se establece el plan de previsiones de abastecimiento a los departamentos franceses de Ultramar de determinados aceites vegetales (excepto el de oliva) destinados a la industria de transformación LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 3763/91 del Consejo, de 16 de diciembre de 1991, relativo a medidas específicas en favor de los departamentos franceses de Ultramar con respecto a deter- minados productos agrícolas (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1257/1999 (2), y, en parti- cular, el apartado 6 de su artículo 2, Considerando lo siguiente: (1) El Reglamento (CE) no 28/97 de la Comisión, de 9 de enero de 1997, por el que se establecen las disposiciones de aplicación de las medidas específicas relativas al abas- tecimiento a los departamentos franceses de Ultramar de determinados aceites vegetales destinados a la industria de transformación y se establece el plan de previsiones de abastecimiento (3), cuya última modificación la cons- tituye el Reglamento (CE) no 2656/98 (4), estableció el plan de previsiones de estos productos para 1999. abastecimiento de (2) El artículo 2 del Reglamento (CEE) no 3763/91 dispone que los planes de previsiones de abastecimiento de productos agrícolas esenciales para el consumo y la transformación se establecerán anualmente; por consi- guiente, procede establecer el plan de previsiones de abastecimiento de aceites vegetales destinados a la indus- tria de transformación en los departamentos franceses de Ultramar para 2000; en consecuencia, es necesario modificar el anexo del Reglamento (CE) no 28/97. (3) Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de las mate- rias grasas, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 El anexo del Reglamento (CE) no 28/97 se sustituirá por el anexo del presente Reglamento. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el día de su publica- ción en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 17 de diciembre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 356 de 24. 12. 1991, p. 1. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 80. (3) DO L 6 de 10. 1. 1997, p. 15. (4) DO L 335 de 10. 12. 1998, p. 56. 18. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 326/19 ANEXO «ANEXO Plan de previsiones de abastecimiento a los departamentos franceses de Ultramar de aceites vegetales (excepto el de oliva) de los códigos NC 1507 a 1516 (excepto NC 1509 y 1510) destinados a la industria de transformación para 2000 Departamento Cantidad (en toneladas) Guyana Martinica Reunión Guadalupe 400 2 000 9 200 300 11 900» Total


title: 1999/872/EG, EKSG, Euratom: Rådets beslut av den 17 december 1999 om utnämning av åtta ledamöter vid Europeiska gemenskapernas revisionsrätt

eurovoc_concepts:
European Court of Auditors
appointment of staff

text: 31. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 340/105 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) RÅDET RÅDETS BESLUT av den 17 december 1999 om utnämning av åtta ledamöter vid Europeiska gemenskapernas revisionsrätt (1999/872/EG, EKSG, Euratom) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 247. 3 i detta, med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, särskilt artikel 45b. 3 i detta, med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 160b. 3 i detta, med beaktande av Europaparlamentets yttranden (1), och — Robert REYNDERS — Jørgen MOHR — Juan Manuel FABRA VALLES — Máire GEOGHEGAN-QUINN — Giorgio CLEMENTE — Vítor Manuel da Silva CALDEIRA — Aunus SALMI — Jan O. KARLSSON av följande skäl: 1. Mandaten för ledamöterna Patrick EVERARD, Jørgen MOHR, Antoni CASTELLS, Barry DESMOND, Giorgio CLEMENTE, Armindo de Jesus DE SOUSA RIBEIRO, Aunus SALMI och Jan O. KARLSSON går ut den 9 februari 2000. 2. Nya ledamöter bör följaktligen utses. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Till ledamöter i revisionsrätten från och med den 1 mars 2000 till och med den 28 februari 2006 utses Artikel 2 Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska gemenskaperna offici- ella tidning. Utfärdat i Bryssel den 17 december 1999. På rådets vägnar K. HEMILÄ Ordförande (1) Yttrandena lämnades den 16 december 1999 och har ännu inte offentliggjorts i Officiella tidningen