title: Nařízení Rady (ES) č. 2702/1999 ze dne 14. prosince 1999 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů ve třetích zemích

eurovoc_concepts:
agricultural product
consumer information
foodstuff
sales promotion
third country

text: 464 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 27 31999R2702 21. 12. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 327/7 NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 2702/1999 ze dne 14. prosince 1999 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů ve třetích zemích RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2), s ohledem na výboru (3), stanovisko Hospodářského a sociálního vzhledem k těmto důvodům: Podle stávajících právních předpisů může Společenství uskutečňovat propagační opatření ve třetích zemích pro omezené množství zemědělských produktů. Dosavadní výsledky jsou velmi povzbudivé. Na základě získaných zkušeností, výhledu růstu trhu uvnitř i vně Společenství a nových souvislostí meziná- rodního obchodu je třeba vytvořit jednotnou a sou- držnou informační a propagační politiku na trzích třetích zemí. na mezinárodních Tato politika může úspěšně doplňovat a posilovat opatření členských států, zvláště propagací produktů Společenství zejména s ohledem na jakost a nezávadnost potravin. Vedle podpory otevírání nových odbytišť může mít tato činnost rovněž multiplikační vliv na státní a soukromé iniciativy. trzích, (6) (7) (8) (9) (10) Komise Evropských společenství by měla vhodným postupem pověřovat uskutečňováním opatření orgány s potřebnou strukturou a odborností. Na základě zkušeností a výsledků, kterých Mezinárodní rada pro olivový olej dosáhla ve své propagační činnosti, by mělo být nadále možné svěřovat jí provádění opatření, která spadají do oblasti její působnosti. Rovněž by mělo být umožněno vyhledávat pomoc podobných mezinárodních organizací pro ostatní produkty. Pro kontrolu náležitého provádění programů a účinků opatření by mělo být stanoveno účinné sledování Komisí a členskými státy a vyhodnocování výsledků nezávislým subjektem. Proto by měla být změněna nařízení č. 136/66/EHS (4), (EHS) č. 1308/70 (5) a (ES) č. 2275/96 (6). Potřebná prováděcí opatření k tomuto nařízení by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7), a je vhodné, aby tato opatření byla přijata řídícím postupem podle článku 4 uvedeného jednají příslušné řídící výbory společně, rozhodnutí. V této souvislosti PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Společenství může zcela nebo částečně financovat infor- 1. mační nebo propagační opatření pro zemědělské a potravi- nářské produkty ve třetích zemích. Musí být určena kritéria výběru daných produktů a trhů. Produkty, na které se udělují vývozní náhrady, se však z tohoto systému nevylučují. 2. Opatření podle odstavce 1 nesmějí být zaměřena na určité obchodní značky zboží ani nesmějí upřednostňovat produkty z určitého členského státu. Společenství by obecně mělo nést pouze část nákladů na opatření, aby se o odpovědnost mohlo dělit s navrhují- cími organizacemi a příslušnými členskými státy. Ve výjimečných případech však není nutné požadovat finanční spoluúčast příslušného členského státu. (1) Úř. věst. C 32, 6. 2. 1999, s. 12. (2) Úř. věst. C 219, 30. 7. 1999. (3) Úř. věst. C 169, 16. 6. 1999, s. 8. (4) Nařízení Rady č. 136/66/EHS ze dne 22. září 1966 o zřízení společné organizace trhu s oleji a tuky (Úř. věst. 172, 30. 9. 1966, s. 3025). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1638/98 (Úř. věst. L 210, 28. 7. 1998, s. 32). (5) Nařízení Rady (EHS) č. 1308/70 ze dne 29. června 1970 o spo- lečné organizaci trhu se lnem a konopím (Úř. věst. L 146, 4. 7. 1970, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 3290/94 (Úř. věst. L 349, 31. 12. 1994, s. 105). (6) Nařízení Rady (ES) č. 2275/96 ze dne 22. se zavádějí zvláštní opatření pro živé produkty (Úř. věst. L 308, 29. 11. 1996, s. 7). listopadu 1996, kterým rostliny a květinářské (7) Úř. věst. L 184, 17. 7. 1999, s. 23. (1) (2) (3) (4) (5) 03/sv. 27 CS Úřední věstník Evropské unie 465 Článek 2 Opatření podle článku 1 jsou a) styk s veřejností, propagace a reklama, zejména zdůrazňu- jící výhody produktů Společenství, zvláště s ohledem na jakost, hygienu, bezpečnost potravin, výživnost, opatřování a šetrnost nálepkami, dobré k životnímu prostředí; životní podmínky zvířat b) účast na mezinárodních událostech, veletrzích nebo výsta- vách, zvláště v podobě výstavních stánků Společenství; c) informační kampaně, zejména v rámci systému Společenství pro chráněná označení původu (CHOP), chráněná země- pisná označení (CHZO) a zaručené tradiční speciality (ZTS) a ekologické zemědělství; d) informační kampaně v rámci systému Společenství pro jakostní víno stanovených pěstitelských oblastí (jakostní víno s. o. ), stolní víno a lihoviny se zeměpisným ozna- čením; e) studie o nových trzích potřebné pro rozšiřování odbytu; f) obchodní návštěvy na vysoké úrovni; g) studie vyhodnocující výsledky propagačních a informačních opatření. Článek 3 Opatření podle článku 1 se vztahují zejména na tyto produkty: a) produkty určené pro přímou spotřebu nebo zpracování, pro které existují vývozní příležitosti nebo nová odbytiště ve třetích zemích, zejména pokud se nepožadují vývozní náhrady; b) typické nebo jakostní produkty s vysokou přidanou hodnotou. Článek 4 Při výběru třetích zemí, ve kterých se mají provádět opatření podle článku 1, se přihlíží k trhům zemí, kde existuje skutečná nebo potenciální poptávka. Článek 5 Postupem podle článku 11 sestaví Komise každé dva 1. roky seznam produktů a trhů podle článků 3 a 4. V případě potřeby však může být měněn. tento seznam průběžně 2. Před sestavením seznamu podle odstavce 1 se může Komise poradit se Stálou skupinou pro propagaci zeměděl- ských produktů při Poradním výboru pro zdravotní nezávad- nost a bezpečnost zemědělských produktů. Článek 6 Opatření, o nichž se rozhodne zejména v odvětví olivového oleje a stolních oliv, může Společenství provádět prostřednic- tvím Mezinárodní rady pro olivový olej. V ostatních odvětvích může Společenství vyhledat pomoc u mezinárodních organizací poskytujících podobné záruky. Článek 7 1. Při uskutečňování opatření podle čl. 2 písm. a), b), d) a e) a s výhradou článku 6 sestaví jedna nebo více oborových nebo mezioborových organizací nebo organizací zastupujících jedno nebo více příslušných odvětví propagační a informační programy, které netrvají déle než tři roky, a navrhnou subjekt, který může být pověřen jejich uskutečňováním. Aniž je dotčen čl. 9 odst. 3 druhý pododstavec, zaručí se jeden nebo více příslušných členských států, že se po schválení jednoho nebo více programů a po navržení jednoho nebo více subjektů pro jejich uskutečňování budou podílet na financování programů, a předloží je Komisi. Komise schválí programy a jeden nebo více subjektů pověřených jejich uskutečňováním postupem podle článku 11 a dá přednost programům organi- zací, které zastupují více členských států. Před schválením programů může Komise konzultovat Stálou skupinou pro propagaci zemědělských produktů při Poradním výboru pro zdravotní nezávadnost a bezpečnost zemědělských produktů. Komise po informování řídícího výboru pro příslušná rozhodne regulativních případně výborů nebo 2. odvětví o opatřeních a) podle čl. 2 písm. c) a f) a při použití čl. 9 odst. 1 druhého pododstavce rovněž o opatřeních podle čl. 2 písm. b) a e) nebo b) prováděných prostřednictvím mezinárodní organizace podle článku 6 podle nařízení a (EHS) č. 2082/92 (3). (EHS) č. 2092/91 (1), (EHS) č. 2081/92 (2) Před rozhodnutím se může Komise poradit se Stálou skupinou pro propagaci zemědělských produktů uvedenou v odst. 1 třetím pododstavci. (1) Nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 ze dne 24. června 1991 o ekolo- gickém zemědělství a k tomu se vztahujícím značení zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 198, 22. 7. 1991, s. 1). Nařízení na- posledy pozměněné nařízením (ES) č. 1804/1999 (Úř. věst. L 262, 8. 10. 1999, s. 23). (2) Nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 ze dne 14. července 1992 o och- raně zeměpisného označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 208, 24. 7. 1992, s. 1). Nařízení na- posledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1068/97 (Úř. věst. L 156, 13. 6. 1997, s. 10). (3) Nařízení Rady (EHS) č. 2082/92 ze dne 14. července 1992 o osvědčeních produktů povaze a potravin (Úř. věst. L 208, 24. 7. 1992, s. 9). Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 1994. zemědělských o zvláštní 466 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 27 Článek 8 Při použití článku 6 Společenství poskytne po schválení 4. programu dané mezinárodní organizaci přiměřený příspěvek. 1. Komise v otevřené nebo omezené veřejné soutěži vybere — případné technické asistenty pro vyhodnocování navrhova- prováděcích navrhovaných programů, včetně ných subjektů, — jeden nebo více subjektů pověřených uskutečňováním opatření podle čl. 2 písm. c) a f) a při použití čl. 9 odst. 1 druhého pododstavce rovněž podle čl. 2 písm. b) a e), — jeden nebo více subjektů pověřených vyhodnocováním výsledků prováděných opatření. 2. Jeden nebo více subjektů pověřených uskutečňováním opatření podle čl. 7 odst. 1 a čl. 8 odst. 1 musí mít odborné znalosti dotyčných produktů a cílových trhů a zdroje zaruču- jící, že jsou opatření prováděna co nejúčinněji s ohledem na evropský rozměr těchto programů. 3. Na náležité provádění opatření dohlíží kontrolní skupina, složená ze zástupce Komise, dotyčných členských států a navr- hujících organizací. 4. Ke kontrole opatření jiných než těch, která jsou uvedena v odst. 1 druhé odrážce, a souvisejících plateb jsou příslušné dotyčné členské státy. Článek 9 Článek 10 Výdaje Společenství na opatření podle článku 1 se považují za intervence ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. e) nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 o financování společné zemědělské politiky (1). 17. května 1999 dne ze Článek 11 Potřebná prováděcí opatření k tomuto nařízení se přijmou v souladu s řídícím postupem podle čl. 12 odst. 2. Článek 12 Komisi 1. je nápomocen Řídící výbor pro oleje a tuky zřízený podle článku 37 nařízení č. 136/66/EHS a řídící výbory zřízené podle odpovídajících článků ostatních nařízení o společné organizaci zemědělských trhů. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 2. rozhodnutí 1999/468/ES. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc. 1. Aniž je dotčen odstavec 4, financuje Společenství Článek 13 a) plně opatření podle čl. 2 písm. c), f) a g); b) částečně ostatní propagační a informační opatření uvedená v článku 2. Před 31. prosincem 2003 předloží Komise Evropskému parla- mentu a Radě zprávu o používání tohoto nařízení, případně spolu s vhodnými návrhy. V některých zvláštních případech však může Společenství plně financovat opatření podle čl. 2 písm. b) a e). Článek 14 2. Příspěvek Společenství na financování opatření podle odst. 1 písm. b) nepřekračuje 50 % skutečných nákladů na tato opatření. V případě propagace trvající nejméně dva roky je však příspěvek sestupný od 60 % do 40 % skutečných nákladů na tato opatření. 3. Příslušné členské státy přispívají na financování opatření podle odstavce 2 ve výši 20 % jejich skutečných nákladů, zbývající část hradí zúčastněné organizace. Podíl placený člen- skými státy a/nebo oborovými nebo mezioborovými organiza- cemi může být rovněž financován z příjmů obdobných daním. V čl. 11 odst. 1 nařízení č. 136/66/EHS se zrušují slova 1. „nebo ve třetích zemích“. V čl. 2 odst. 2 první odrážce nařízení (EHS) č. 1308/70 2. se zrušují slova „a mimo“. V čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2275/96 se zrušují slova 3. „a mimo“. Článek 15 Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2000. že V náležitě odůvodněných případech a za podmínky, program je zjevně v zájmu Společenství, však lze postupem podle článku 11 rozhodnout, že navrhující organizace hradí celou zbývající část, kterou Společenství nefinancuje. Použije se do dne 31. prosince 2004. (1) Úř. věst. L 160, 26. 6. 1999, s. 103. 03/sv. 27 CS Úřední věstník Evropské unie 467 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 14. prosince 1999. Za Radu předseda K. HEMILÄ


title: Regulamento (CE) n.° 2635/1999 da Comissão, de 14 de Dezembro de 1999, que suspende temporariamente a emissão dos certificados de exportação de certos produtos lácteos e determina a medida em que podem ser atribuídos os certificados de exportação pendentes

eurovoc_concepts:
export licence
powdered milk

formats: pdf print

text: 15. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 323/3 REGULAMENTO (CE) N. o 2635/1999 DA COMISSÃO de 14 de Dezembro de 1999 que suspende temporariamente a emissão dos certificados de exportação de certos produtos lácteos e determina a medida em que podem ser atribuídos os certificados de exportação pendentes A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 804/68 do Conselho, de 27 de Junho de 1968, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector do leite e dos produtos lácteos (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 1587/96 (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 174/1999 da Comissão, de 26 de Janeiro de 1999, que estabelece as normas especiais de execução do Regulamento (CEE) n. o 804/68 do Conselho no que respeita aos certificados de exportação e às restituições à exportação no sector do leite e dos produtos lácteos (3), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 1596/1999 (4), e, nomeadamente, o n. o 3 do seu artigo 10. o, Considerando que o mercado de certos produtos lácteos se caracteriza por instabilidade; que é necessário evitar pedidos especulativos que podem levar à distorção da concorrência entre os operadores ou ameaçar a continuidade das exporta- ções durante o resto do período em causa; que se torna neces- sário suspender temporariamente a emissão de certificados para os produtos em causa e não emitir os certificados para produtos cujo pedido esteja pendente, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o 1. É suspensa a emissão, em 15 de Dezembro de 1999, de certificados de exportação dos produtos dos códigos NC 0402 10, 0402 21 e 0402 29. Não é dado seguimento aos pedidos pendentes de certifi- 2. cados para os produtos dos códigos NC 0402 10, 0402 21 e 0402 29, que deveriam ser emitidos a partir de 15 de Dezembro de 1999, com excepção dos referidos no n. o 1 do artigo 8. o do Regulamento (CE) n. o 174/1999. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 15 de Dezembro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 14 de Dezembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (2) JO L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. (3) JO L 20 de 27. 1. 1999, p. 8. (4) JO L 188 de 21. 7. 1999, p. 39


title: 2005/152/EK: Komisijas Lēmums (1999. gada 14. decembris), ar ko uzliek soda naudu uzņēmumam par nepareizas un maldinošas informācijas sniegšanu paziņojumā saistībā ar apvienošanās kontroles procedūru saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 4064/89 14. pantu (Lieta Nr. COMP/M.1608 – KLM/Martinair III) (izziņots ar dokumenta numuru K(1999) 4496)Dokuments attiecas uz EEZ

eurovoc_concepts:
air transport
disclosure of information
economic concentration
fine
infringement of EU law
merger control
transport company

formats: fmx4 pdf print xhtml

text: L 50/10 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 23. 2. 2005. KOMISIJA KOMISIJAS LĒMUMS (1999. gada 14. decembris), ar ko uzliek soda naudu uzņēmumam par nepareizas un maldinošas informācijas sniegšanu paziņojumā saistībā ar apvienošanās kontroles procedūru saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 4064/89 14. pantu (Lieta Nr. COMP/M. 1608 – KLM/Martinair III) (izziņots ar dokumenta numuru K(1999) 4496) (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā) (Dokuments attiecas uz EEZ) (2005/152/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, (2) ņemot vērā Padomes 1989. gada 21. decembra Regulu (EEK) Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta b) apakšpunktu, dodot iespēju attiecīgajiem uzņēmumiem iesniegt savus apsvē- rumus par visiem iebildumiem, kurus izsaka Komisija, ņemot vērā Padomdevējas komitejas uzņēmuma koncentrācijas jautājumos viedokli, (3) tā kā: (1) I. IEVADS ir vadošā Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (KLM) holandiešu starptautiskā aviolīnija, kuras birojs atrodas Amsterdamā, Šifoles (Schipol) lidostā. KLM veic regulārus pasažieru un kravu pārvadājumus, apkalpojot plaša diapa- zona Eiropas un starpkontinentālos lidojumus. KLM avio- līnijas daļā ietilpst filiāle Transavia Airlines BV, kurā KLM pieder kontrolpakete (80 %), kas piedāvā pasažieru reisus (1) OV L 395, 30. 12. 1989. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1310/97 (OV L 180, 9. 7. 1997. , 1. lpp. ). (regulāros un čārterreisus), galvenokārt lidojumus no Nīderlandes uz tūristu iecienītām atpūtas vietām Vidus- jūras valstīs. KLM arī pieder 50 % Martinair Holland NV (“Martinair”) akciju, atlikušie 50 % pieder Koninklijke Nedlloyd NV (“Nedlloyd”). Komisija uzskata, ka šajā situācijā KLM un Nedlloyd attiecībā pret Martinair var īstenot “izšķirošo ietekmi” Regulas (EEK) Nr. 4064/89 (“Apvienošanās regula”) 3. panta 3. punkta nozīmē. Tādējādi Apvieno- šanās regulas nolūkos KLM un Nedlloyd kopīgi kontrolē Martinair. Martinair ir otra lielākā holandiešu aviolīnija, kuras birojs arī atrodas Šifoles lidostā; tā galvenokārt apkalpo čārterreisus no Amsterdamas uz Vidusjūras valstu kūrortiem, kā arī regulāri apkalpo ierobežotu skaitu garo pasažieru lidojumu, īpaši Ziemeļamerikā. ievērojot Apvienošanās 1998. gada 1. septembrī KLM, regulas 4. pantu, paziņoja par ierosinātu koncentrāciju, ar kuru tā iegūtu kontroli pār visu Martinair (2). Paziņo- jums tika atsaukts 1998. gada 22. septembrī (3) pēc tam, kad Komisija mutiski informēja KLM par savu nodomu paziņot, ka paziņojums nav pilnīgs. 1998. gada 21. decembrī KLM atkal paziņoja par koncentrāciju (4). 1999. gada 1. lietas izskatīšanu Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta piemērošanā (5), un 1999. gada 19. martā Komisija izdeva iebildumu protokolu attiecībā uz plānoto koncentrāciju. 1999. gada 31. maijā KLM paziņoja Komi- sijai, ka ir pārtraukusi koncentrāciju. februārī Komisija nolēma uzsākt (2) Lieta Nr. 7. lpp. ). IV/M. 1128 – KLM/Martinair (OV C 281, 10. 9. 1998. , (3) OV C 298, 26. 9. 1998. , 8. lpp. (4) Lieta Nr. 8. lpp. ). IV/M. 1328 – KLM/Martinair (OV C 408, 29. 12. 1998. , (5) OV C 42, 17. 2. 1999. , 9. lpp. 23. 2. 2005. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 50/11 II. ŠĪS LIETAS IZSKATĪŠANAS VALODA (6) (4) (5) 1999. gada 25. jūnijā Komisija nosūtīja KLM iebildumu protokolu, ar kuru izklāstīja savu iepriekšējo uzskatu, ka 1998. gada 1. septembra paziņojumā bija sniegta nepa- reiza un maldinoša informācija (ja nav norādīts savādāk, šajā lēmumā atsauces uz “paziņojumu” ir atsauces uz 1998. gada 1. septembra paziņojumu). Iebildumu proto- kols bija sastādīts angļu valodā. Savā atbildē KLM iebilst pret angļu valodas lietošanu un pieprasa, lai lietas izska- tīšana notiku holandiešu valodā. KLM atsaucas uz Padomes Regulas Nr. 1 3. pantu, ar ko nosaka valodas, ko lieto Eiropas Ekonomikas kopiena (6), kurā pēdējie grozījumi izdarīti ar Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās aktu, kas paredz, ka dokumenti, kurus ES iestāde nosūta personai, kura pakļauta dalībvalsts jurisdik- jāsastāda attiecīgās valsts valodā. KLM iebilst, ka cijai, angļu valodas izvēle attiecās tikai uz paziņojumu (kurš tika sastādīts angļu valodā) un ka tā nav zaudējusi tiesības saņemt 1999. gada 25. jūnija iebildumu protokolu savas valsts valodā. KLM paskaidro, ka izvēlējās iesniegt pazi- ņojumu angļu valodā, lai pielāgotos Komisijai, ņemot vērā stingros un noteiktos termiņus, ko piemēro apvie- nošanās kontroles procedūrai. KLM norāda, ka šādi termiņi neattiecas uz pašreizējo lietas izskatīšanu. Regulas Nr. 1 2. pants paredz, ka dokumenti, kurus nosūta Kopienas institūcijām, drīkst tikt sastādīti ikvienā no oficiālajām valodām pēc sūtītāja izvēles. Tādējādi iestādes atbildei jābūt sastādītai sūtītāja izvēlētajā valodā. Komisijas 1998. gada 1. marta Regulas (EK) Nr. 447/98 termiņiem un 2. panta 4. punkts par paziņojumiem, uzklausīšanu, kā paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli (7), izskaidro šo likumu. Tas paredz, ka pušu izvēlētā pazi- ņojuma valoda kļūst par “lietas izskatīšanas valodu”. KLM iebilst, ka izvēlējusies angļu valodu tikai procedūrai, kas seko pēc paziņojuma, nevis pašreizējai lietas izskatīšanai. Komisija skaidro šo noteikumu kā atsauci uz visiem lietu izskatīšanas gadījumiem saskaņā ar Apvienošanās regulu, kas attiecas uz paziņoto koncentrāciju, nevis tikai uz tiem lietas izskatīšanas gadījumiem, kas noved pie neatkarī- giem lēmumiem par pašu koncentrāciju, tādiem kā lēmums saskaņā ar 6. pantu vai 8. pantu. Attiecībā uz paziņojumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 4. pantu ir iespējami vairāki lietas izskatīšanas gadījumi, tādi kā lietas izskatīšana, kas noved pie lēmumiem saskaņā ar 11. panta 5. punktu un 13. panta 2. punktu, lietas izskatī- šana saskaņā ar 14. panta 1. punkta b), c) vai d) apakš- punktu un 14. panta 2. punkta a), b) vai c) apakšpunktu, lietas izskatīšana, kas noved pie lēmumiem, kas atceļ lēmumu saskaņā ar 6. panta 3. punktu vai 8. panta 5. punktu, vai lietas izskatīšana par jautājumiem attiecībā uz piekļūšanu lietai. Visi šie lietas izskatīšanas gadījumi attiecas uz paziņojumu, uz kuru pusēm ir valodas izvēles tiesības. Šajā gadījumā paziņojums bija sastādīts angļu valodā un visa sazināšanās starp pusēm notika angļu valodā. KLM prasības rezultātā KLM pārstāvības pārrunas ar Komisiju, kas notika angļu valodā, būtu jāapspriež holandiešu valodā. Procedūra, ko piemēro saskaņā ar 14. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ir nešķirami saistīta ar paziņo- jumu. Šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka angļu valoda ir pareizā valoda pašreizējās lietas izskatīšanā. (7) (8) III. APVIENOŠANĀS REGULAS PĀRKĀPŠANA: BŪTISKI FAKTI Saskaņā ar paziņojumu KLM grupas un Martinair darbības daļēji sakrīt trīs sfērās: čārterreisu lidojumi uz Vidusjūras valstīm, regulārie lidojumi uz Ziemeļameriku un kravu pārvadājumi. Nepareizā vai maldinošā informā- cija attiecas uz darbībām, ko veic KLM filiāle Transavia saistībā ar pasažieru pārvadāšanu uz Vidusjūras valstīm: KLM iesniedza nepatiesu informāciju par Transavia čārter- reisu lidojumiem un neuzrādīja būtisko informāciju par Transavia regulārajiem reisiem. 1) Informācija par Transavia čārterreisu lidojumiem a) paziņojumā sniegtā informācija Paziņojuma CO veidlapas 40. lappusē ir tabula, kurā uzskaitīti Transavia un Martinair čārterreisu lidojumi uz Vidusjūras valstīm 1998. gada vasaras sezonai. Tabula ir konspekta veidā, kurā salīdzināti lidojumi katrai valstij. Termins “Vidusjūras valstis” ir iepriekš definēts paziņo- jumā (8) kā tāds, kurā ietilpst Kipra, Ēģipte, Francija, Izraēla, Malta, Spānija, Itālija, Portugāle, Grieķija, Turcija, Tunisija un Maroka. Martinair ir minēti 12 lidojumi, bet Transavia – 46 lidojumi. Saskaņā ar tabulu pārklājas tikai seši lidojumi (Ibisa, Korfu, Kosa, Antālija, Dalamana un Monastira). (9) Tabula sākas 39. Transavia un Martinair darbības papildina viena otru: lappusē ar paziņojumu, ka pamatā “Transavia un Martinair čārterpakalpojumi lielā mērā viens otru papildina. Martinair apkalpo lielas lidmašīnas (B747, MD-11, B767) tikai dažiem lidojumiem uz Vidusjūras valstīm. Transavia apkalpo mazākas lidmašīnas (B757) dažādiem (citiem) lidojumiem, lielāko vairumu no kuriem nevar apkalpot Martinair lidmašīnas to izmēru dēļ. ” (6) OV 17, 6. 10. 1958. , 385/58. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu. (7) OV L 61, 2. 3. 1998. , 1. 2003. gada Pievienošanās aktu. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar (8) Paziņojuma 26. lpp. L 50/12 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 23. 2. 2005. Paziņojuma 40. lappusē esošā tabula ir sekojoša: b) informācijas neprecizitāte par Transavia čārterreisu lidoju- “Transavia un Martinair čārterreisu lidojumi Vidusjūras reģionā 1998. gada vasarā (10) Valsts Martinair Transavia Spānija Portugāle Grieķija Ibiza Las Palmas Tenerife Malaga Palma de Mallorca Ibiza Jerez de la Front. Almeria Menorca Gerona Reus Arrecife Fuerteventura Faro Oporto Corfu Kos Heraklion Corfu Kos Prevenza Kefalina Zakynthos Kalamata Chania Santorini Mykonos Athene Volos Skiathos Thessaloniki Kavala Limnos Mytilini Skyros Chios Samos Karpathos Antalya Dalaman Bodrum Istambul Turcija Antalya Dalaman Tunisija Monastir Monastir Maroka Ēģipte Izraēla Kipra Itālija Francija Agadir Luxor Hurghada Tel Aaviv Paphos Larnaca Rome Catania Rimini Milano Verona Ajaccio” miem Izmeklēšanā atklājās, ka vismaz 10 turpmāk tā sauktos lidojumus uz Vidusjūras valstīm, galvenokārt Alikanti, Laspalmasu, Tenerifi, Malagu, Palmu de Maljorku, Faro, Funčalu, Rodesu, Heraklionu un Djerbu, 1998. gadā apkalpoja Transavia čārterreisi un tas nebija minēts tabulā. informācija bija uzrādīta Transavia grafikā, kurš tika Šī informācijas pieprasījuma (9). iesniegts pēc Izņemot Alikanti, Funčalu, Rodesu un Djerbu, tie visi ir lidojumi, kurus apkalpo arī Martinair čārterreisi. Tādējādi visus Martinair lidojumus apkalpo arī Transavia, un tas nozīmē, ka patiesībā Transavia un Martinair lidojumi pilnībā sakrīt. (11) Turklāt neuzrādītajos lidojumos ietilpst vairāki lidojumi, kas ir ļoti svarīgi atpūtniekiem, kā arī pašām Transavia un Martinair. Piemēram, Spānija pēc ievērojamā ieguldījumu ienesīguma ir lidojumu skaita ziņā vispopulārākā valsts, un starp neuzrādītajiem lidojumiem uz Spāniju un tās salām atrodas dažas no vissvarīgākajām tūrisma lidostām. 2) Informācija par Transavia regulārajiem lidoju- miem uz Vidusjūras valstīm a) paziņojumā sniegtā informācija (12) Paziņojumā KLM nav minējusi, ka Transavia ir reāli regu- lārie lidojumi uz Vidusjūras valstu kūrortiem un ka vietas uz šiem lidojumiem tā pārdod komplekso tūrisma brau- cienu operatoriem. (13) Paziņojuma 6. nodaļa saucas “Tirgus definīcijas”. Zem virsraksta “I. Ietekmētie tirgi” tiek atkārtots CO veidlapas 6. 1. jautājums. Tad zem virsraksta “A. Eiropas (kopējais) čārtertirgus” (10) KLM paziņo, ka neviens tirgus nav ietek- mēts, jo pusēm pieder pārāk neliela tirgus daļa ([…] (*) %) lai gan KLM apgalvo, ka čārterreisu tirgus * (11). Tātad, (9) Grafiks “Čārterreisi 1998. gada vasarā” bija sniegts III pielikumā, reaģējot (1998. gada 9. septembrī) uz informācijas pieprasījumu (1998. gada 4. septembrī). Grafikā minēti arī lidojumi uz Maltu un Horvātiju. I pielikumā, kurš iesniegts pēc tā paša informācijas pieprasījuma, ir uzskaitīti arī vairāki laika sprīži Transavia neregu- lārajiem lidojumiem uz Vidusjūras valstīm no Nīderlandes (55 lidojumi) un vairāki lidojumiem no pārējās Eiropas daļas uz Vidusjūras valstīm (22 lidojumi). Šajā uzskaitījumā minēti gan šie, gan papildu lidojumi, bet nav minēts neviens lidojums uz Izraēlu, Maroku un Tunisiju. laika sprīži (10) Paziņojuma 26. lpp. (*) Daļa šā teksta ir rediģēta, lai nodrošinātu, ka netiek izpausta konfidenciāla informācija; šī rediģētā informācija ir dota kvadrāt- iekavās un apzīmēta ar zvaigznīti. (11) Lai noteiktu savu tirgus daļu čārterreisu tirgū uz Vidusjūras valstīm, KLM ir lietojusi ļoti plašu ģeogrāfisko tirgus definīciju. KLM paziņo, ka pušu un citu čārterkompāniju lidmašīnas var sniegt pakalpojumus no ikvienas Beniluksa valstu, Apvienotās Karalistes un Vācijas lidostas. Pamatojoties uz to, tiek aprēķināta […]* % tirgus daļa (61. lpp. ). Ja ņemtu vērā tikai lidojumus no Nīderlandes, pušu tirgus daļa būtu aptuveni […]* % (paziņojuma 62. lpp. ). 23. 2. 2005. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 50/13 nav ietekmēts tirgus, tā tomēr paziņo, ka apraksta tirgu tā, it kā tas būtu ietekmēts tirgus: “Tomēr, lai nodrošinātu Komisiju ar būtisko informāciju, tās aprakstīs šo tirgu tā, it kā tas būtu ietekmēts tirgus. ” (12). Tirgus apraksts ir sniegts paziņojuma 26. līdz 41. lappusē bez jebkādiem turpmākajiem virsrakstiem. (14) Pakalpojumu tirgus tiek definēts sekojoši: “Abas aviolīnijas – KLM (galvenokārt ar Transavia) (13) un Martinair – ir aktīvas pakalpojumu tirgū, kuru var definēt kā gaisa transporta pakalpojumu tirgu pēc tūrisma opera- toru pieprasījuma, kuru iekļauj organizētā ārzemju kompleksajā brīvdienu tūrisma braucienā (ar nakt- smītnēm) uz valstīm, kas atrodas Vidusjūras valstu apkaimē. ” (14). (15) Paziņojumā atsauce uz šo tirgu ir kā uz “čārtertirgu”, kuru var uzskatīt par atsevišķu tirgu attiecībā pret regu- lārā gaisa transporta tirgiem. Atšķirības starp čārterrei- siem un regulārajiem reisiem ir izklāstītas sekojoši: “Šis čārtertirgus ir tirgus, kuru var nošķirt no šo lidojumu regulārā gaisa transporta tirgiem. Vispirms aviolīniju klienti čārtertirgū nav tādi paši pasažieri kā regulāro reisu pasažieri. Šajā tirgū aviolīniju pasažieri ir tūrisma lai aviolī- operatoru klienti. Tūrisma operatori pieprasa, nijas apkalpotu lidojumus uz noteiktu kūrortu noteiktā biežumā un ietilpībā. Viņi pērk (minimālo) vietu daudzumu čārterlidmašīnās, ko sauc par piešķīrumu (allotment). Ceļojumu operatori un to aģenti uz pašu rēķina pārdod šīs vietas pasažieriem kā daļu no kopējā ceļojuma. Tādējādi šis pakalpojums būtiski atšķiras no regulārajiem reisiem. ” (15). (16) Šajā nodaļā netiek minēts, ka Transavia apkalpo regulāro reisu lidojumus uz Vidusjūras valstīm un ka vietas uz šiem reisiem, par kurām ceļojumu operators garantē un kuras tiek iekļautas kompleksajos tūrisma braucienos, pārdod ceļojumu operatoriem. Iesniegtajos paziņojuma dokumentos nebija iekļauta ne karte ar Transavia lidoju- miem, ne 10. punktā minētais grafiks. (12) Paziņojuma 26. lpp. (13) Lai gan izskatās, ka šis paziņojums norāda, ka KLM šajā tirgū ir izņemot mazaktīva, papildu informācija par KLM netiek sniegta, informāciju SH&E izpētes pielikumā. CO veidlapas statistikas 3. 2. 1. nodaļā KLM paziņo: “Transavia aviolīnija B. V. (80 %) ir aktīva Eiropas (kopējā tūrisma) čārtertirgū, kas pēc koncentrācijā iesaistīto pušu viedokļa nav ietekmēts tirgus. Paziņojumā Transavia ir minēta tikai, lai informētu Komisiju. ” (14) Paziņojuma 26. lpp. (15) Paziņojuma 26. lpp. (17) (18) Vienīgais paziņojums par to, ka Transavia vispār apkalpo regulāro reisu lidojumus, ir sniegts sekojošā sadaļā, aprak- stot tirgu par reisiem uz Ziemeļameriku: “B. Rietumei- ropas (caur Amsterdamu) – Savienoto Valstu/Kanādas tirgi”. Zemteksta piezīmē attiecībā uz paziņojumu, ka Martinair nepiedalās KLM shēmā – biežais lidotājs, ir teikts: “Transavia aviolīnijas pasažieri piedalās KLM biežā lidotāja programmā tikai tad, ja ceļo ar Transavia regulā- rajiem reisiem, un tad, kad KLM pati neapkalpo šos lido- jumus. ” (16). Šī informācija bija iekļauta nevis kā informā- cija par regulārajiem reisiem, bet kā informācija par piedalīšanos KLM biežā lidotāja shēmā (17). Zem virsraksta “II. Tirgi saistībā ar ietekmētajiem tirgiem III nodaļas nozīmē” ir uzdrukāts CO veidlapas 6. 2. jautā- juma teksts: “Aprakstiet tos būtiskos produkta tirgus un ģeogrāfiskos tirgus, uz kuriem attiecas paziņotā koncen- trācija, kuri ir cieši saistīti ar ietekmēto(-ajiem) tirgu(-iem) (ieejošajiem, izejošajiem un horizontālajiem blakusesoša- jiem tirgiem), kuros ikviena no koncentrācijā iesaistītajām pusēm ir aktīva un kuri paši par sevi nav ietekmētie tirgi III nodaļas nozīmē. ” (19) Atbildot uz iepriekšminēto, KLM īsumā paskaidro, ka KLM un Martinair katrai ir līdzdalība ceļojuma operatoru aģentūrā (ne kontrolpakete), kā arī KLM pieder daļa no datorizētās rezervēšanas sistēmas. Paziņojums turpinās: “Bez tam Martinair apkalpo citus čārterreisu lidojumus (piemēram, uz Karību jūras valstīm). KLM ir aktīva tikai Eiropas čārtertirgū ar savas filiāles Transavia pakalpoju- miem. KLM un Martinair ir regulāri dažādu citu lidojumu reisi. ” (18). (20) Šajā sadaļā nav minēts, ka Transavia apkalpo regulāro reisu lidojumus uz Vidusjūras valstīm. Vienīgais paziņo- jums šajā sadaļā, kas attiecas uz Transavia ir: “KLM ir aktīva tikai Eiropas čārtertirgū ar savas filiāles Transavia pakalpojumiem. ” (19). b) informācijas, kas sniegta par regulārajiem Transavia pakal- pojumiem, maldinošais vai neprecīzais raksturs (21) Turpmākajā lietas izmeklēšanā atklājās, ka Transavia apkalpojusi reālus regulāro reisu lidojumus uz Vidusjūras valstīm un pārdevusi vietas uz šiem reisiem ceļojumu operatoriem, kuri šīs vietas iekļāva kompleksajos tūrisma braucienos. (16) 11. zemteksta piezīme paziņojuma 45. lpp. (17) KLM 1998. gada 1. septembra paziņojuma pavadvēstule. (18) Paziņojuma 47. lpp. (19) Paziņojuma 47. lpp. L 50/14 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 23. 2. 2005. (22) (23) Reaģējot uz informācijas pieprasījumu (20), KLM 1998. gada 9. septembra vēstulē paziņo, ka Transavia bija regu- lāri reisi uz Malagu, Alikanti, Barselonu, Kasablanku, Djerbu, Faro, Funčalu, Heraklionu, Lisabonu, Laspalmasu, Maltu, Nicu, Palmu de Maljorku, Tenerifi (kopumā […]* biļetes turpceļam 1997. gadā). Kopš tā laika situācija nav ievērojami mainījusies; Transavia turpināja apkalpot reālus regulāro reisu lidojumus uz Vidusjūras valstīm. Lielāko daļu šo lidojumu apkalpo arī Transavia ar čārterreisiem. KLM vēstulē netiek minēts, ka vietas uz šiem regulārajiem reisiem ir pārdotas ceļojumu operatoriem. Tikai 1998. gada decembrī iesniegtajos dokumentos (21) KLM sniedza papildus informāciju par vietu pārdošanu ceļojumu operatoriem uz regulārajiem reisiem, paziņojot: “Patiesi, garantētās vietas tiek pārdotas ceļojumu operato- riem. ” (22) un “Ceļojumu operatoriem braukšanas maksa par garantētajām vietām regulārajos reisos ir vienlīdzīga braukšanas maksai par garantētajām vietām neregulārajos pārvadājumos. ” (23). Šo pēdējo paziņojumu KLM ir apsti- prinājusi ar 1999. gada 4. marta vēstuli, kurā ir uzrādīts, ka vidējā bruto cena garantētajām vietām, kas pārdotas ceļojumu operatoriem, ir gandrīz identiska uz regulāra- jiem reisiem un uz neregulārajiem pārvadājumiem. 1998. gada decembra paziņojumā KLM ziņoja: “Diemžēl reali- tāte reti kad ir tikai balta vai melna un robežlīnija starp regulārajiem reisiem un čārterreisiem ir pelēka. Garantēto vietu skaits, kas ceļojumu operatoriem pārdots uz regu- lāro reisu lidojumiem uz tūristu iecienītām atpūtas vietām Vidusjūras valstīs, ir gandrīz vienāds ar līdzīgu skaitu čārterreisos. ” (24). Pēc iesniegtās informācijas var aprē- ķināt, ka no […]* (25) pasažieriem, kurus pārvadājusi Transavia (26) ar regulāro reisu lidojumiem uz Vidusjūras valstīm (27) 1997. gada vasaras sezonā un 1997. /98. gada ziemas sezonā, kopumā […]* (28) vietas bija pārdotas ceļojumu operatoriem uz garantējuma pamata un […]* vietas bija pārdotas ceļojumu operatoriem uz negarantēta pamata (29). Uz noteiktiem lidojumiem lielākais vairums vietu attiecībā uz visiem apkalpotajiem pasažieriem (30) ir pārdots ceļojumu operatoriem. IV. ATBILDE UZ PAZIŅOJUMU UN KOMISIJAS NOVĒR- TĒJUMS ŠAJĀ SAKARĀ 1) Informācija par Transavia čārterreisu lidojumiem (24) Atbildot uz Komisijas iebildumu protokolu, KLM situā- ciju, ka 10. punktā minētie lidojumi netika uzrādīti, (20) Komisijas pieprasījums 1998. gada 4. septembrī. (21) 1998. gada 21. decembra paziņojums. (22) 1998. gada 21. decembra paziņojums, 64. lpp. , 18. zemteksta (23) 1998. gada 21. decembra paziņojums, 65. lpp. , 19. zemteksta piezīme. piezīme. (24) 1998. gada 21. decembra paziņojums, 66. lpp. (25) […]* 1997. gada vasarā un […]* 1997. /98. gada ziemā. (26) Bez tam KLM ceļojumu operatoriem pārdod arī negarantētās vietas uz saviem reisiem. (27) Malaga, Alikante, Barselona, Djerba, Faro, Funčala, Herakliona, Lisa- bona, Laspalmasa, Malta, Nica, Maljorka, Tenerife. (28) 1998. gada 21. decembra paziņojuma 69. lpp. un pielikumi XXIX (1997. gada vasara) un XXX (1997. /98. gada ziema); […]* 1997. gada vasarā un […]* 1997. /98. gada ziemā. (29) 1998. gada 21. decembra paziņojuma 69. lpp. un pielikumi XXIX (1997. gada vasara) un XXX (1997. /98. gada ziema); […]* 1997. gada vasarā un […]* 1997. /98. gada ziemā. (30) Piemēram, 1997. gada vasaras sezonā Djerba, Faro, Funčala, Hera- kliona, Lisabona, Laspalmasa, Malta, Maljorka, Tenerife. (25) (26) skaidro kā “administratīvu kļūdu”. KLM paskaidro, ka, sniedzot informāciju, ir pamatojusies uz Transavia publi- cēto iekšējo lidojumu žurnālu. Iekšējā lidojumu žurnālā ir iekļauta karte ar Transavia lidojumiem. Regulārie reisi ir apzīmēti ar dzeltenu punktu, bet čārterreisi – ar sarkanu punktu. Savukārt lidojumi, kurus veic gan čārterreisi, gan regulārie reisi, arī ir apzīmēti ar dzeltenu punktu. Tie ir uz Alikanti, Laspalmasu, Tenerifi, Malagu, Palmu de Maljorku, Faro, Funčalu, Rodesu, Heraklionu un Djerbu. KLM paziņo, ka iemesls, kāpēc šie lidojumi netika minēti kā čārterreisu lidojumi, ir nepareizais šo lidojumu apzī- mējums iekšējā lidojumu žurnālā. KLM arī atsaucas uz SH&E veikto izpēti, kas pievienota paziņojumam, kurā, pēc KLM domām, ir skaidri parādīts, ka Transavia apkalpo papildus čārterreisu lidojumus. KLM paziņo, ka ikvienam, kurš ir pētījis paziņojumu un pieli- kumus, vajadzēja būt acīm redzamam faktam, ka atšķi- rības starp tabulu paziņojumā un tabulām pielikumos par iepriekšējiem gadiem ir radušās kļūdas rezultātā un ka jebkura rūpīgāka paziņojuma izpēte patiesi ir mudinājusi Komisiju uzdot jautājumus. Paziņojuma X pielikumā ir uzskaitīti KLM un Martinair lidojumi, bet nav uzskaitīti Transavia lidojumi. Iesniegtajos paziņojuma dokumentos nav ietverta 10. punktā minētā karte ar Transavia lidojumiem un grafiku. Paziņojuma VIII pielikumā ir sniegta SH&E 1998. gada jūnijā veiktā izpēte “Eiropas čārtertirgus – analīze attiecībā uz KLM iegūtajām 50 % Nedlloyd akcijām Martinair”. Izpētes teksts ir uz 60 Izpētes 2. pielikumā (“Neregulārie pasažieri no lapām. Beļģijas, Vācijas, Nīderlandes un Apvienotās Karalistes, kas veic lidojumu uz Vidusjūras valstīm ar šim nolūkam paredzēto gaisa kuģi”) ir dotas tabulas par 1993. , 1995. un 1997. gadu, kurās uzskaitīti visi lidojumi uz Vidus- tikuši apkalpoti ar neregulārajiem jūras valstīm, kuri pārvadājumiem no Šifoles lidostas, uzrādot kopējo pasa- žieru skaitu katram lidojumam, konkurentu pārvadāto pasažieru skaitu un KLM, Martinair un Transavia pārva- dāto pasažieru skaitu. Pēc šīm tabulām var secināt, ka Transavia 1993. –1997. gadā apkalpoja citas lidostas, nevis tās, kas paziņojuma CO veidlapas 40. lappusē minētas attiecībā uz 1998. gadu, tostarp arī 10 lido- jumus, kas minēti 10. punktā. (27) CO veidlapas ievadā ir nodaļa, kas saucas “Pareizas un pilnīgas informācijas prasības”, kurā formulēts: šajā veidlapā pieprasītajai “Visai jābūt pareizai un pilnīgai. Pieprasītā informācija jāsniedz šīs veidlapas attiecīgajā nodaļā. Pielikumi šai veidlapai tiek izmantoti tikai, lai papildinātu veidlapā sniegto informā- ciju. ” informācijai 23. 2. 2005. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 50/15 (28) (29) skaidra, CO veidlapas 40. lappusē tabulā sniegtā informācija par čārterreisu lidojumiem ir tajā nav nekādu neskaidrību. Tabulā nav nevienas viegli pamanāmas kļūdas, kā arī tajā nav dota atsauce uz pušu minēto izpēti vai jebkuru citu informācijas avotu. Vienīgā vieta, kur šajā sadaļā ir minēta atsauce uz izpēti, ir 34. lappusē dotajā definīcijā par būtiskā tirgus ģeogrāfisko vērienu, kā arī lai atbalstītu iebildumu, ka ģeogrāfiskais tirgus aptver visu Eiropu (31). Šajā sakarā KLM paziņo: “KLM un Martinair pievienojas SH&E secinājumam šajā paziņojumā. ” (32). līdz SH&E izpēte attiecas uz laika periodu no 1993. 1997. gadam un nesniedz nekādu informāciju par 1998. gada vasaras sezonu. Turklāt izpētes pielikumā dotā statistiskā informācija ir pasniegta tādā veidā, ka salīdzināt to ar paziņojuma tabulu ir grūti. Jebkurā gadī- jumā aviolīnijas laiku pa laikam maina tos lidojumus, ko tās apkalpo. Tātad tas, ka SH&E izpētē par periodu līdz 1997. gadam ir uzskaitīti 10 lidojumi, kas minēti 10. punktā, skaidri nenorāda uz varbūtību, ka to neesamība sniegtajā informācijā par 1998. gadu ir KLM pieļautā kļūda, nevis apkalpoto lidojumu maiņa. Tādējādi SH&E izpētes pielikumā sniegtā informācija nevar tikt uzskatīta par neprecīzās informācijas, kas dota paziņojuma CO veidlapas attiecīgajā nodaļā, labojumu. 2) Informācija par Transavia regulārajiem reisiem (30) KLM iebilst, ka Transavia regulāro reisu vietu izpārdošana nav daļa no būtiskā produkta tirgus un tādējādi nav vaja- dzības to pieminēt. Atbildot uz mutisko jautājumu, vai Transavia regulārie reisi ir iekļauti paziņojumā uzrādītajos datos par tirgus daļu, KLM sniedza sekojošu rakstisku atbildi: “Šādas tirgus daļas nav iekļautas SH&E analīzē, sekojoši – KLM paziņojumā. Martinair darbojas kā neregulāro pārva- dājumu sniedzējs lidojumos uz Vidusjūras valstīm, kā rezultātā Vidusjūras valstu neregulāro pārvadājumu tirgū Martinair un Transavia darbības nepārklājas. Eiropas nere- gulāro pārvadājumu Vidusjūras valstu tirgus ievērojami atšķiras no regulāro reisu tirgus sakarā ar zemākminēta- jiem iemesliem: neregulāra (čārter)satiksme tiek pārdota faktiski tikai vienā maršruta galā; neregulāro (čārter)reisu pasažieri nopērk biļetes no ceļojumu operatoriem, bet regulāro reisu pasažieri biļetes pērk pārsvarā no ceļojumu aģenta vai tieši no attiecīgās aviolīnijas; vietas uz neregulārajiem (čārter)reisiem tiek pārdotas ceļojumu operatoriem pretēji vietām regulārajos reisos, kuras tiek pārdotas ceļojumu (31) Papildus atsauces uz SH&E izpēti ir sniegtas paziņojuma 7. sadaļā (Informācija par ietekmētiem tirgiem). (32) Paziņojuma 34. lpp. operatoriem tikai mazā piešķīrumā; par neregulārajiem (čārter)reisiem komerciālo risku uzņemas viens vai vairāki ceļojumu operatori, risks gulstas uz gaisa transporta pārvadātāju; par regulāro reisu atcelšanu nepastāv sods vai arī tas ir daudz liberā- lāks; neregulāro (čārter)reisu tirgū ir iesaistītas daudz vairāk un dažādas puses. regulāro reisu komerciālais Informācija, kas iesniegta, atbildot uz Komisijas pieprasī- jumu, nevar tikt pievienota KLM grupas tirgus daļai, kas dota paziņojuma 62. lappusē. Ja tirgus bāzē tiktu iekļauti tas noteikti novestu pie reāla Transavia regulārie reisi, kopējās tirgus bāzes pieauguma, jo tādā gadījumā jāie- kļauj arī citu pārvadātāju regulārie reisi. …” (33). (31) sekojoša būtiskā produkta Informācija, ko CO veidlapa pieprasa attiecībā uz tirgus definīciju, ir aprakstīta 6. nodaļā. Savukārt 6. nodaļā ir tirgus definīcija: lietota “Būtisko produkta tirgu veido visi tie produkti un/vai pakalpojumi, kuri pēc šo produktu īpašībām, cenas un tādiem, kas ir paredzētā lietojuma tiek uzskatīti par nomaināmi vai aizstājami saistībā ar patērētāju. Dažos gadījumos būtiskais produkta tirgus var tikt izveidots no vairākiem individuāliem produktiem un/vai pakalpo- jumiem, kuriem ir pārsvarā identiskas fiziskās vai tehni- skās īpašības un kuri ir nomaināmi. ” (32) Ņemot vērā faktu, ka noteikts vietu skaits uz Transavia regulārajiem reisiem tiek pārdots komplekso tūrisma braucienu operatoriem par to pašu cenu un uz tiem pašiem ekonomiskajiem nosacījumiem (garantēts) kā par vietām uz čārterreisiem, Komisija uzskata, ka šī tirdznie- cība veido tā paša produkta tirgus daļu. Tas fakts, ka šāda tirgus definīcija nozīmētu, ka citu aviolīniju pārdotās vietas uz regulārajiem reisiem arī būtu jāiekļauj būtiskā produkta tirgū, nevar kalpot par pamatu tam, ka KLM izlaiž šo informāciju. (33) Komisija atzīmē, ka KLM uzskatīja, ka tās vietas, kas pārdotas ceļojumu operatoriem uz Transavia regulārajiem reisiem, neveido tā paša tirgus daļu, kuru veido vietas, kas pārdotas uz čārterreisiem. Tomēr, pat pamatojoties uz tādu pieņēmumu, šīs aktivitātes vajadzēja norādīt atbildē uz CO veidlapas 6. 2. jautājumu kā aktivitātes “tirgū, kas cieši saistīts ar ietekmēto tirgu” (tā sauktie “blakusesošie tirgi”). Jautājums par blakusesošajiem tirgiem tieši tāpēc ir domāts, lai iegūtu vajadzīgo informāciju gadījumos, kad puses ir lietojušas tirgus definīciju daudz šaurākā nozīmē, nekā to lieto Komisija. (33) KLM 1998. gada 18. septembra vēstule. L 50/16 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 23. 2. 2005. KLM sniedz sīki izstrādātu izskaidrojumu par to, kāpēc tā uzskata, ka regulārie reisi neveido būtiskā produkta tirgus daļu, un tas nozīmē, ka KLM apzinājās, ka tas ir tirgus, kas ir cieši saistīts. KLM atbildēja uz 6. 2. jautājumu par blakusesošajiem tirgiem un atsaucās uz savu un Martinair akciju paketi ceļojumu operatoru aģentūrā un savu līdz- dalību datorizētajā rezervēšanas sistēmā. Turklāt KLM paziņoja, ka Martinair apkalpo citus čārterreisu lidojumus (uz Karību jūras valstīm), kā arī KLM un Martinair apkalpo regulāros dažādu citu lidojumu reisus (34). Šis paziņojums par čārterreisiem un regulārajiem reisiem parāda, ka KLM saprata jautājumu par blakusesošajiem tirgiem. Tomēr KLM nepieminēja Transavia regulāros reisus. Šajā sakarā KLM detalizētais apraksts par citām aktivitātēm blakusesošajos tirgos pastiprina iespaidu, ka informācija ir pilnīga, izlaistajām detaļām. tātad maldina par (38) (39) V. TIESISKAIS NOVĒRTĒJUMS 1) Informācija par Transavia čārterreisu lidojumiem (40) (34) (35) CO veidlapas 40. lappusē tabulā sniegtā informācija par Transavia čārterreisu lidojumiem ir neprecīza vismaz attie- cībā uz 10 lidojumiem, vairākums no kuriem ir ļoti Informācijas neprecizitāti pasti- svarīgi un nav minēti. prina paziņojums, kas dots pirms tabulas, ka “Transavia un Martinair čārterpakalpojumi lielā mērā papildina viens otru” (35). It īpaši izlaižot svarīgos lidojumus uz Spāniju, Portugāli un Grieķiju, tabula sniedz nepareizu iespaidu, ka Transavia un Martinair pakalpojumi pārklājas pavisam nedaudz. Nevar uzskatīt, ka atsauce 39. lappusē attiecībā uz to, ka pakalpojumi papildina viens otru, attiecas tikai uz lidmašīnu izmēru, ņemot vērā kontekstu, kurā šis paziņojums tika dots – tieši pirms tabulas. Bez tam pazi- ņojums, ka Transavia apkalpo “citus” lidojumus nekā Martinair, pastiprina nepatieso iespaidu, kāds lasītājam rodas, izskatot tabulu. (36) Šīs neprecīzās informācijas sniegšana bija rupja nolaidība. Pat tad, ja tiek pieņemts pušu paskaidrojums attiecībā uz Transavia iekšējā lidojumu žurnāla izmantošanu, šajā situācijā ir pielaista liela nolaidība. Iekšējais lidojumu žurnāls ir tirgdarbības vai reklāmas materiāls, kurš ne vienmēr garantē precizitāti. Pusēm vajadzēja izmantot daudz uzticamāku informācijas avotu, tādu kā Transavia iekšējo statistiku vai Transavia grafiku, kurš vēlāk tika Komisijai nosūtīts. Tā kā Transavia ir pilnībā kontrolēta filiāle, šī informācija KLM bija viegli pieejama. (37) Tādēļ KLM nespēja sniegt precīzu informāciju veido pārkāpumu, par kuru var tikt uzlikts naudas sods saskaņā ar Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta b) apakš- punktu. (34) Paziņojuma 47. lpp. (35) Paziņojuma 39. lpp. 2) Informācija par Transavia regulārajiem reisiem Tas, ka tika izlaista jebkura informācija, kas norāda uz to, ka Transavia ir regulāro reisu lidojumi uz Vidusjūras valstīm un ka Transavia uz šiem reisiem vietas pārdod ceļojumu operatoriem, nozīmē, ka Transavia sniegtā infor- mācija ir maldinoša un neprecīza Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tas, ka nebija minēti Transavia regulārie reisi uz Vidus- jūras valstīm, ņemot vērā pārējo informāciju, kas sniegta CO veidlapā, nav tikai vienkārša faktu izlaišana, bet, kā jau iepriekš minēts (III un IV nodaļā), reāla lasītāja maldi- nāšana, jo patiesie fakti tiek atspoguļoti izkropļotā veidā. Tādējādi informācija ir neprecīza un maldinoša Apvieno- šanā regulas 14. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Komisija nevar izslēgt iespējamību, ka KLM tīšuprāt nav informāciju par Transavia regulārajiem reisiem. sniegusi Katrā ziņā šeit ir pieļauta ļoti liela nolaidība, tā kā KLM ir/vajadzēja būt labi zināmām prasībām par informāciju, tās svarīgumu un prasību iesniegt to CO veidlapā. (41) Tādēļ KLM nespēja paziņojumā iekļaut šo informāciju arī ir pārkāpums, par kuru var tikt uzlikts naudas sods. VI. NAUDAS SODA UZLIKŠANA (42) Saskaņā ar Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta b) apakšpunktu Komisija var uzlikt uzņēmumiem naudas sodu EUR 1 000 līdz EUR 50 000 apmērā, ja uzņēmumi paziņojumā tīšuprāt vai nolaidības rezultātā sniedz nepre- cīzu vai maldinošu informāciju, ievērojot Apvienošanās regulas 4. pantu. Nosakot naudas soda apmēru, Komisijai saskaņā ar 14. panta 3. punktu ir jāņem vērā pārkāpuma raksturs un smagums. Komisija ņem vērā jebkurus vainu pastiprinošus vai mīkstinošus apstākļus. 1) Pārkāpuma raksturs (43) KLM veiktais pārkāpums bija neprecīzas un maldinošas informācijas sniegšana Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Šī neprecīzā un maldi- nošā informācija tika sniegta rupjas nolaidības rezultātā (vismaz). 2) Pārkāpuma smagums (44) Tas, ka KLM ir pārkāpusi Apvienošanās regulu, ir jāuz- skata par nopietnu pārkāpumu zemākminēto iemeslu dēļ. 23. 2. 2005. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 50/17 (45) (46) (47) a) neprecīzas vai maldinošas informācijas svarīgums individuālajiem lidojumiem, Informācija, kas attiecas uz jebkuru pušu pakalpojumu pārklāšanos saistībā ar ir ļoti svarīga, lai veiktu darbības konkurences novērtējumu, neatkarīgi no tā, vai būtiskais tirgus sastāv no individuā- liem maršrutiem, no visiem maršrutiem vai no noteik- tiem lidojumiem uz Vidusjūras valstīm. Tie Transavia lido- jumi, kas netika minēti, ir svarīgas Spānijas, Portugāles un Grieķijas atpūtas vietas, kas piesaista lielu skaitu pasa- žieru. Arī informācija par to, ka Transavia apkalpo visus būtiskos lidojumus uz Vidusjūras valstīm, ir svarīga, lai novērtētu patieso konkurenci starp Martinair un Transavia, un jo īpaši, ja uz to raugās no tā viedokļa, ka puses atkārtoti paziņo, ka Martinair un Transavia pakalpojumi papildina viens otru (36). Informācija, ka Transavia apkalpo lidojumus uz daudzām lielākajām atpūtas vietām ar regulārajiem reisiem un čārterreisiem (paralēli), arī ir svarīga, lai novērtētu Trans- avia tirgus pozīciju. Neatkarīgi no tā, vai pārdotās vietas uz regulārajiem reisiem viedo būtiskā produkta tirgus daļu, informācija, ka Transavia apkalpo nozīmīgu regulāro čārterreisu lidojumus, lai novērtētu Transavia ir svarīga, tirgus spēku attiecībā uz šiem maršrutiem. b) mīkstinošie faktori, ko piesaukusi KLM KLM uzsver, ka tā ir vairākkārt tikusies ar Komisiju, lai sagatavotu paziņojumu, ka šajās sanāksmēs tika apspriesti vairāki paziņojuma uzmetumi un ka tā godprātīgi izpil- dījusi Komisijas ierosinājumus un piezīmes. KLM arī norāda, ka šajā gadījumā paziņojums bija ļoti sarežģīts, jo dati bija grūti pieejami. Turklāt KLM paziņo, ka nav pierādīts, ka KLM ir sniegusi “neprecīzu vai maldinošu” informāciju, vai, jebkurā gadījumā, ņemot vērā šā gadī- juma īpašos apstākļus, neviens šāds noteikums nevar tikt ņemts par pamatu, lai uzliktu naudas sodu. Komisija ir cits viedoklis, kas pamatots ar zemākminētajiem iemes- liem. i) T r a n s a v i a č ā r t e r r e i s u l i d o j u m i (48) komentāros par iebildumu protokolu KLM Savos izskaidro Transavia čārterreisu lidojumu izlaišanu kā administratīvu kļūdu (37). Turklāt KLM argumentē, ka šo kļūdu vajadzēja pamanīt ikvienam, kas pēta paziņojumu. (49) KLM iebilsts, ka minētā tabula tika iekļauta CO veidlapas tekstā tikai pēc Komisijas lūguma un ka par notiekošo 1998. gada vasaras sezonu detalizēti dati par tirgus daļu (36) Paziņojuma 32. un 39. lpp. , 1998. gada 9. septembra vēstules 5. lpp. (37) Sk. šā lēmuma 24. punktu. tabula paziņojuma 40. vēl nebija pieejami. Tomēr lappusē nav pasniegta kā papildinājums vai atjauninājums informācijai, kas ietverta šā lēmuma 26. punktā minētajā SH&E izpētē. Tā ir kā faktu atspoguļojums, kas seko tieši pēc KLM paziņojuma, ka Transavia un Martinair aktivi- tātes “lielā mērā viena otru papildina”. KLM prasība, lai šo tabulu lasītu tikai kopā ar izpēti, nav pamatota, jo tajā pat nav atsauces uz šo izpēti. (50) (51) (52) (53) tabulas neprecizitāte bija acīm KLM pretenzija, ka redzama, arī nav pamatota. Ja attiecīgo čārterreisu lido- jumu neesamību tabulā neatklāja pati KLM, kurai par savām darbībām ir daudz labākas zināšanas nekā tad tā noteikti nebija tik pamanāma jebkuram citam, kļūda, ka to būtu varējis pamanīt jebkurš rūpīgs lasītājs. KLM uzsver, ka tai nebija nodoms neizpaust šo informā- ciju Komisijai un ka Komisija pārspīlē šīs administratīvās kļūdas nopietnību. Taču paskaidrojums par to, kā KLM ievāca informāciju par Transavia čārterreisu lidojumiem, parāda, ka tas ir noticis ļoti bezrūpīgi. Pamatot informā- ciju uz iekšējo lidojumu žurnālu, nevis uz daudz uztica- māku avotu – tas norāda uz nopietnu nolaidīgu attieksmi izvēlēties vajadzīgo pret informāciju, īpaši ņemot vērā faktu, ka Transavia ir pilnībā kontrolēta filiāle. saviem pienākumiem rūpīgi ii) T r a n s a v i a r e g u l ā r i e r e i s i KLM apgalvo, ka tikšanās reizēs ar Komisiju tā nekad nav slēpusi faktu, ka KLM grupa, tostarp tās meitasuzņēmums īpaši uz Transavia, veic regulāros reisus Eiropā un it Vidusjūras valstīm. KLM paziņo arī, ka tā būtu sniegusi vairāk informācijas par Transavia regulārajiem reisiem, ja Komisija būtu to pieprasījusi pirmspaziņošanas sarunās. KLM atsaucas uz SH&E veikto pētījumu, kurā, pēc KLM viedokļa, ir skaidri parādīts, ka 47 % no visiem nīderlan- diešu atpūtniekiem dodas atvaļinājumā ar regulārajiem reisiem. KLM paziņo, ka būtu neiedomājami, ka liela daļa šo pasažieru netiktu piesaistīti KLM grupai. Pirmspaziņošanas sanāksmēs galvenokārt tika diskutēts tirgus definīcijas noskaidrošanu. Komisija piekrīt, par ka, tā kā KLM nepaskaidroja, ka Transavia ievērojamu sēdvietu skaitu tās regulārajos reisos pārdod komplekso tūrisma braucienu operatoriem, Komisija sākumā nebija nodomājusi ņemt vērā šīs darbības attiecībā uz tirgus definīciju. Taču tas neatbrīvo KLM no saistībām iekļaut pilnu informāciju par šīm darbībām, vismaz atbildot uz CO veidlapas 6. 2. jautājumu (38). Turklāt SH&E pētījumā (38) Šāda informācija tika sniegta 1998. gada 21. decembra paziņojumā. L 50/18 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 23. 2. 2005. sniegtā informācija attiecas uz visiem nīderlandiešu atpūt- niekiem, nevis tikai uz klientiem, kuri no ceļojumu operatora pērk komplekso tūrisma braucienu. Tādēļ no šīs informācijas nebija iespējams secināt, ka Transavia sēdvietas savos regulārajos reisos pārdevusi komplekso tūrisma braucienu operatoriem. Veids, kādā par Transavia tika sniegta informācija visos iesniegtajos uzmetumos, nevarēja izraisīt šādus jautājumus no Komisijas puses. Transavia vienmēr tika atspoguļota kā “līgumreisu opera- tors”. Informācija par to, ka Transavia veic arī regulāros reisus, tika sniegta tikai paziņojuma galīgajā versijā ar 11. zemteksta piezīmi, 45. lpp. , kurā ir aprakstīta Transavia līdzdalība KLM pastāvīgā klienta programmā. Iepriekšējos uzmetumos šī informācija nebija iekļauta. Tādēļ argu- ments, ka Komisija varēja vai tai vajadzēja pieprasīt šo informāciju, ir nepamatots. (54) (55) KLM turklāt apgalvo, ka informācija par regulārajiem reisiem nemaina KLM tirgus daļu un tādēļ šīs informā- cijas nesniegšana nav nozīmīga. Tomēr uzņēmuma tirgus daļa ir tikai viens no elementiem, kas jāņem vērā, lai novērtētu uzņēmuma tirgus spēju. Fakts, ka Transavia veic regulāro reisu lidojumus maršrutos, kuros tā veic arī līgumreisus, noteikti ir faktors, kas var ietekmēt uzņē- muma tirgus spēju šajos maršrutos, un tādēļ tas ir svarīgs Komisijai, lai varētu veikt konkurences novērtējumu attie- cībā uz apvienošanos. Tādēļ Komisijas veikto lietas novēr- tējumu pēc būtības, iespējamo piemērojamo pasākumu veidu un apmēru ietekmē Komisijas rīcībā esošā (vai neesošā) informācija par šāda veida darbībām, to raksturu un apjomiem. rezultātā Piemēram, ja Transavia nebūtu regulāru reisu šajos marš- rutos, varētu uzskatīt, ka citām regulāro reisu aviolīnijām būtu relatīvi viegli uzsākt šādus lidojumus, pārdodot sēdvietas individuāliem pasažieriem un ceļojumu opera- apvienošanos vajadzētu atļaut. toriem, kā Līdzīgi, ja tiktu atklāts, ka dažos no attiecīgajiem maršru- iespējams, pastāv dominējošais stāvoklis, varētu tiem, nepietikt ar veiktajiem pasākumiem, kas būtu koncentrēti tikai uz Martinair darbību vai Transavia līgumreisiem, jo tie neietekmētu vai neņemtu vērā ievērojamo vietu skaita pārdošanu ceļojumu operatoriem Transavia regulārajos reisos šajos maršrutos. 3) Soda naudas apmērs (56) Procedūrā, kas ierosināta saskaņā ar Apvienošanās regulu, ir ļoti svarīgi, lai apvienošanās dalībnieki, iesniedzot pazi- ņojumu, uzrādītu tajā pilnīgu informāciju. Šie ierobežo- jumi nozīmē, ka uzņēmumiem jābūt īpaši rūpīgiem, snie- dzot vissīkāko informāciju par savu apvienošanos. (57) Šajā gadījumā KLM sniedza informāciju, kas ir nepareiza un maldinoša, un KLM pieļāva vismaz rupju neuzma- nību. Turklāt šī informācija noteikti bija svarīga, lai veiktu konkurences novērtējumu šīm darbībām. (58) tika apstiprināta mutiski. KLM iesniedza pareizu informāciju nevis pati pēc savas iniciatīvas, bet tikai reaģējot uz Komisijas izmeklēšanu. Pilnu informāciju par Transavia papildu līgumreisu lidoju- izsecināt no informācijas, ko KLM miem varēja tikai iesniedza kā atbildi uz informācijas pieprasījumu un Informācija kas, visbeidzot, par to, ka Transavia veic regulāros lidojumus uz Vidus- jūras valstīm, tika iesniegta tikai kā atbilde uz informā- cijas pieprasījumu. Fakts, ka KLM pārdod sēdvietas uz saviem regulārajiem reisiem ceļojumu operatoriem uz tādiem pašiem ekonomiskajiem nosacījumiem kā uz saviem līgumreisiem, kā arī šīs darbības svarīgums tika pilnībā apstiprināts tikai ar 1998. gada 21. decembra paziņojumu un Komisijas neatkarīgo pārbaudi par infor- māciju, kas bija iekļauta šajā paziņojumā. (59) Novērtējot KLM rīcību, ir jāpatur prātā, ka KLM ir liels Eiropas uzņēmums ar lielu komercdarbības apjomu Eiropā. KLM arī ir iepriekšēja pieredze paziņojumu snieg- šanā saskaņā ar Apvienošanās regulu. (60) (61) Kā atbildību mīkstinošus apstākļus KLM, kopsavilkumā un kā sīkāk izskaidrots 47. līdz 55. punktā, ir minējusi faktu, ka pārmestie pārkāpumi nebija apzināti, ka Komi- sijai vajadzēja spēt atklāt trūkstošo informāciju un pieprasīt to pirmspaziņošanas periodā (kas šajā gadījumā bija diezgan garš) un ka trūkstošā informācija nebija izšķiroša lietas iznākumā. Komisija uzskata, ka šiem izteikumiem nevar piešķirt lielu nozīmi, ņemot vērā pārkāpuma smagumu un, seko- joši, uzliekamās soda naudas apmēru. Nav nekādu pierā- dījumu, ka pārkāpumi bija tīši, un KLM līdzdalība pirm- spaziņošanas sanāksmēs ar Komisiju norāda vismaz uz vēlmi nodrošināt, ka KLM paziņojums būs pieņemams. Tomēr atbildība par to, lai nodrošinātu, ka tiek sniegta visa būtiskā informācija, gūlās uz KLM pleciem, bet tā neizrādīja pienācīgu rūpību, veicot šo uzdevumu. Abos gadījumos neuzmanības pakāpe saistībā ar pārkāpumiem ir ļoti būtiska. KLM nevajadzēja paļauties un aviosabied- rības pasažieriem domāto žurnālu, kas atrodams lidma- šīnās, lai iegūtu izšķirošo informāciju, kā informāciju par Transavia līgumreisiem. KLM būtu varējusi sniegt infor- māciju par Transavia regulārajiem reisiem, un tai vajadzēja novērtēt šīs informācijas nozīmīgumu, pat ja no Komi- sijas puses tas netika īpaši pieprasīts vai atgādināts. Vēl jo vairāk, ir pilnīgi iespējams, ka, ja Komisija nebūtu pama- nījusi nevienu no trūkstošās informācijas elementiem, tās neesamība būtu ietekmējusi tās lēmumu pēc būtības attie- cībā uz apvienošanos, pie tam tādā veidā, no kura labumu iegūtu KLM. 23. 2. 2005. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 50/19 (62) Pamatojoties uz iepriekšminēto un ņemot vērā lietas apstākļus, Komisija uzskata, ka ir pamatoti KLM uzlikt soda naudu EUR 40 000 apmērā, ievērojot Apvienošanās regulas 14. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pēc šā termiņa beigām maksājami procenti, izmantojot likmi, kādu Eiropas Centrālā banka piemēro savām repo operācijām pirmajā tā mēneša darba dienā, kurā pieņemts šis lēmums, tas ir 3 %, plus 3,5 procentu punkti, kopā sastādot 6,5 %. IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (KLM) tiek uzlikta soda nauda EUR 40 000 apmērā, (EEK) Nr. 4064/89 14. panta 1. punkta b) apakšpunktu, par nepareizas un maldinošas informācijas sniegšanu, 1998. gada 1. septembrī iesniedzot Komisijai paziņojumu saskaņā ar minēto regulu. ievērojot Regulas 2. pants Soda nauda, kas minēta 1. pantā, jāiemaksā Eiropas Komisijas bankas rēķinā Nr. 310-0933000-43, Banque Bruxelles Lambert, Agence Européenne, Rond Point Schuman 5, B-1040 Brussels, trīs mēnešu laikā kopš šā lēmuma paziņošanas brīža. 3. pants Šis lēmums ir adresēts: Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV Amsterdamseweg 55 NL-1182 GP Amstelveen Briselē, 1999. gada 14. decembrī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Mario MONTI