title: 1999 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/92/EB dėl būtiniausių darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, taikomų dirbant potencialiai sprogioje aplinkoje (penkioliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)

eurovoc_concepts:
environmental risk prevention
explosive
mining extraction
occupational health
safety standard

text: 414 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 05/3 t. 31999L0092 2000 1 28 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 23/57 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 1999/92/EB 1999 m. gruodžio 16 d. dėl būtiniausių darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, taikomų dirbant potencialiai sprogioje aplinkoje (penkioliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 137 straipsnį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą (1), pateiktą pasikonsultavus su Darbuotojų saugos, higienos ir sveikatos patariamuoju komi- tetu bei Kasybos ir kitų išgaunamųjų pramonės rūšių darbo sau- gos ir sveikatos komisija, priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (4) 16 straipsnio 1 dalyje; dėl to tais atve- jais, kai darbuotojai dirba potencialiai sprogioje aplinkoje, nepažeidžiant griežtesnių ar specialių šios direktyvos nuo- statų, yra taikomos visos minėtosios direktyvos nuostatos, ypač tos, kurios yra susijusios su darbuotojų informavimu, konsultavimusi su jais, jų dalyvavimu sprendžiant regla- mentuojamus klausimus ir mokymu; atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (2), (6) ši direktyva praktiškai padeda formuoti socialinę vidaus rinkos dimensiją; pasikonsultavę su Regionų komitetu, laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir rem- damiesi 1999 m. spalio 21 d. Taikinimo komiteto patvirtintu bendru tekstu (3), kadangi: (1) (2) (3) (4) Sutarties 137 straipsnyje numatyta, kad Taryba direktyvo- mis nustato būtiniausius reikalavimus, skatinančius sąlygų, pirmiausia darbo aplinkos, gerinimą, kad būtų užtikrinta geresnė darbuotojų sauga ir sveikatos apsauga; pagal minėtąjį straipsnį tokiose direktyvose turi būti ven- giama nustatyti tokius administracinius, finansinius ir tei- sinius apribojimus, kurie trukdytų steigti ir plėtoti mažą- sias ir vidutines įmones; darbo saugos, higienos ir sveikatos apsaugos gerinimas yra tikslas, kurio įgyvendinimas neturėtų priklausyti vien tik nuo ekonominių aplinkybių; norint užtikrinti darbuotojų saugą ir sveikatos apsaugą, būtina laikytis būtiniausių darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, taikomų dirbant potencialiai spro- gioje aplinkoje; (5) ši direktyva yra atskira direktyva, kaip numatyta 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvos 89/391/EEB dėl (1) OL C 332, 1995 12 9, p. 10 ir OL C 184, 1997 6 17, p. 1. (2) OL 153, 1996 5 28, p. 35. (3) 1996 m. birželio 20 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 198, 1996 7 8, p. 160), patvirtinta 1999 m. gegužės 4 d. (OL C 279, 1999 10 1, p. 55), 1998 m. gruodžio 22 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 55, 1999 2 25, p. 45), 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parla- mento sprendimas (OL C 279, 1999 10 1, p. 386). 1999 m. gruo- džio 2 d. Europos Parlamento sprendimas ir 1999 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimas. (7) (8) (9) 1994 m. kovo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direk- tyvoje 94/9/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su potencialiai sprogioje aplinkoje naudojama įranga ir apsau- gos sistemomis, suderinimo (5) nurodyta, kad remiantis Sutarties 137 straipsniu ketinama parengti papildomą direktyvą, kuri pirmiausia būtų taikoma sprogimo pavojui, kuris kyla dėl tam tikro įrangos naudojimo ir (arba) jos tipo bei instaliavimo būdų; saugai yra ypač svarbi apsauga nuo sprogimo; kadangi sprogimai dėl nevaldomos liepsnos ir slėgio, kenksmingų reakcijos produktų susidarymo ir darbuotojams kvėpuoti būtino deguonies sudeginimo aplinkos ore kelia pavojų darbuotojų gyvybei bei sveikatai; kad būtų priimta nuosekli sprogimų prevencijos strategija, darbo vietoje kartu su techninėmis priemonėmis reikia imtis ir organizacinių priemonių; Direktyvoje 89/391/EEB reikalaujama, kad darbdavys turėtų su darbuotojų sveikata ir sauga darbe susijusios rizikos įvertinimą; toks reikalavi- mas patikslinamas šioje direktyvoje ir reiškia, kad darbda- vys turi sudaryti apsaugos nuo sprogimo dokumentą arba dokumentų sąvadą, kuris atitiktų šioje direktyvoje nustaty- tus būtiniausius reikalavimus, bei jį nuolat atnaujinti; apsaugos nuo sprogimo dokumente nurodomi pavojai, pateikiamas rizikos įvertinimas ir apibrėžiamos konkrečios darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos priemonės, taiko- mos dirbant potencialiai sprogioje aplinkoje, pagal Direk- tyvos 89/391/EEB 9 straipsnį; apsaugos nuo sprogimo dokumentas gali būti pagal Direktyvos 89/391/EEB 9 straipsnį atliktino su sveikata ir sauga darbe susijusios rizikos įvertinimo dalis; (4) OL L 183, 1989 6 29, p. 1. (5) OL L 100, 1994 4 19, p. 1. 05/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 415 (10) sprogimo rizikos įvertinimą gali reikėti atlikti ir pagal kitus Bendrijos aktus; kadangi, siekiant išvengti nereikalingo dvi- gubo darbo, pagal nacionalinę praktiką darbdaviui turėtų būti leista sujungti dokumentus, dokumentų dalis arba kitas pagal Bendrijos aktus parengtas lygiavertes ataskaitas į bendrą „saugos ataskaitą“; (11) sprogios aplinkos susidarymo prevencija apima ir pakei- timo principo taikymą; (12) kai toje pačioje darbovietėje yra darbuotojų iš skirtingų įmonių, jų veiksmai turėtų būti koordinuojami; (13) (14) prireikus kartu su prevencijos priemonėmis turi būti imtasi papildomų priemonių, kurios ima veikti užsiliepsnojus ugniai; maksimalią saugą galima pasiekti sujungus preven- cijos priemones su kitomis papildomomis priemonėmis, kurios sumažina žalingus sprogimo padarinius darbuoto- jams; atskira direktyva, yra taikomos visos 1992 m. birželio 24 d. Tarybos direk- tyvos 92/58/EEB dėl būtiniausių reikalavimų įrengiant darbo saugos ir (arba) sveikatos apsaugos ženklus (devin- kaip numatyta Direktyvos toji 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (1) nuostatos, ypač toms vietoms, kurios yra prie pat pavojingų zonų ir kuriose rūkymo, skersinio pjovimo, suvirinimo ar kitos veiklos metu įsiplieskianti liepsna ar susidarančios kibirkštys gali sąveikauti su pavojinga zona; 2. Ši direktyva netaikoma: a) vietoms, kurios yra tiesiogiai skirtos medicininiam pacientų gydymui arba kuriose yra gydomi pacientai; b) dujas deginančių prietaisų naudojimui pagal Direktyvą 90/396/EEB (2); c) sprogmenų arba chemiškai nepatvarių medžiagų gamybai, jų tvarkymui, naudojimui, saugojimui ir gabenimui; d) naudingųjų iškasenų gavybos įmonėms, kurioms taikoma Direktyva 92/91/EEB (3) arba Direktyva 92/104/EEB (4); e) kelių, vandenų ir oro transporto priemonių naudojimui, kuriam taikomos atitinkamos tarptautinių susitarimų (pvz. , ADNR, ADR, ICAO, IMO, RID) nuostatos ir Bendrijos direk- tyvos, kuriomis įgyvendinami minėtieji susitarimai. Tačiau ji taikoma transporto priemonėms, skirtoms naudoti potencia- liai sprogioje aplinkoje. 3. Visos Direktyvos 89/391/EEB ir atitinkamų atskirų direktyvų nuostatos taikomos šio straipsnio 1 dalyje paminėtai sričiai nepa- žeidžiant griežtesnių ir (arba) specialių šios direktyvos nuostatų. 2 straipsnis Apibrėžimas Šioje direktyvoje „sprogi aplinka“ yra atmosferoje susidaręs oro ir degiųjų medžiagų, kurios yra dujų, garų, rūko arba dulkių pavidalo, mišinys, kuriame, atsiradus liepsnai, degimas išplinta visame nesudegusiame mišinyje. (15) Direktyvoje 94/9/EB aptariama įranga ir apsaugos sistemos yra skirstomos į įrangos grupes ir kategorijas; šioje direk- tyvoje numatyta, kad darbdavys suskirsto vietas, kuriose gali susidaryti sprogi aplinka, į zonas, ir nustatyta, kokia įranga ir kokios apsauginių sistemų grupės bei kategorijos kiekvienoje zonoje turėtų būti naudojamos, II SKIRSNIS DARBDAVIO PAREIGOS 3 straipsnis PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: I SKIRSNIS BENDROSIOS NUOSTATOS 1 straipsnis Tikslas ir taikymo sritis 1. Ši direktyva yra penkioliktoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje, ir nustato būti- niausius darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimus, taikomus dirbant potencialiai sprogioje aplinkoje kaip apibrėžta 2 straipsnyje. (1) OL L 245, 1992 8 26, p. 23. Sprogimo prevencija ir apsauga nuo sprogimo Kad būtų išvengta sprogimo, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 6 straipsnio 2 dalyje, ir nuo jo apsisaugota, darbda- vys eiliškumo tvarka imasi darbo pobūdį atitinkančių techninių ir (arba) organizacinių priemonių laikydamasis šių pagrindinių pri- ncipų: — neleidžia susidaryti sprogiai aplinkai arba, kai dėl darbo pobū- džio to padaryti neįmanoma, — stengiasi išvengti sprogios aplinkos užsiliepsnojimo ir — sumažina žalingus sprogimo padarinius, kad būtų užtikrinta darbuotojų sauga ir apsaugota sveikata. Prireikus šios priemonės sujungiamos ir (arba) papildomos priemonėmis prieš sprogimų plitimą, taip pat reguliariai ir kiek- vieną kartą, kai įvyksta reikšmingas pokytis, peržiūrimos. (2) OL L 196, 1990 7 26, p. 15. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 93/68/EEB (OL L 220, 1993 8 30, p. 1). (3) OL L 348, 1992 11 28, p. 9. (4) OL L 404, 1992 12 31, p. 10. 416 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 05/3 t. 4 straipsnis 7 straipsnis Sprogimo rizikos įvertinimas Vietos, kuriose gali susidaryti sprogi aplinka 1. Vykdydamas Direktyvos 89/391/EEB 6 straipsnio 3 dalyje ir 9 straipsnio 1 dalyje nurodytus įpareigojimus darbdavys įvertina konkrečią su sprogia aplinka susijusią riziką atsižvelgdamas bent jau į šiuos dalykus: — sprogios aplinkos susidarymo ir jos išsilaikymo tikimybę, — tikimybę, kad susiformuos, suaktyvės ir įsiplieks užsiliepsno- jimo šaltiniai, įskaitant elektrostatines iškrovas, — instaliacijas, naudojamas medžiagas, taikomus procesus ir galimas jų sąveikas, — numatomų padarinių mastą. Sprogimo rizika įvertinama visapusiškai. 2. Vertinant sprogimo riziką atsižvelgiama į vietas, kurios yra arba gali būti angomis sujungtos su tomis vietomis, kuriose gali susidaryti sprogi aplinka. 5 straipsnis Bendrosios pareigos Siekdamas užtikrinti darbuotojų saugą ir sveikatą, taip pat laiky- damasis pagrindinių rizikos įvertinimo principų ir 3 straipsnyje nurodytų principų, darbdavys imasi būtinų priemonių, kad: — tose vietose, kuriose gali susidaryti sprogi aplinka, kelianti pavojų darbuotojų ar kitų asmenų saugai ir sveikatai, darbo aplinka būtų tokia, kad būtų galima saugiai dirbti, — darbo aplinkoje, kurioje gali susidaryti tokia sprogi aplinka, kad kiltų pavojus darbuotojų saugai ir sveikatai, būtų užtik- rinta tinkama ten esančių darbuotojų priežiūra ir taikomos atitinkamos techninės priemonės, numatytos pagal rizikos įvertinimo rezultatus. 6 straipsnis Pareiga koordinuoti Kai toje pačioje darbovietėje yra darbuotojų iš skirtingų įmonių, kiekvienas darbdavys atsako už visus jam pavaldžius reikalus. Nepažeidžiant kiekvieno darbdavio individualios atsakomybės, nustatytos Direktyvoje 89/391/EEB, pagal nacionalinės teisės aktus ir (arba) praktiką už darbovietę atsakingas darbdavys koordinuoja visų su darbuotojų sveikatos apsauga ir sauga susijusių priemonių įgyvendinimą bei 8 straipsnyje nurodytame apsaugos nuo sprogimo dokumente nurodo šio koordinavimo tikslą, jo įgyvendinimo priemones ir tvarką. 1. Darbdavys skirsto vietas, kuriose gali susidaryti sprogi aplin- ka, į zonas pagal I priedą. 2. Darbdavys užtikrina, kad šio straipsnio 1 dalyje paminėtose vietose būtų laikomasi II priede nustatytų būtiniausių reikalavimų. 3. Prireikus įėjimai į vietas, kuriose gali susidaryti tokia sprogi aplinka, kad kiltų pavojus darbuotojų saugai ir sveikatai, pažy- mimi ženklais pagal III priedą. 8 straipsnis Apsaugos nuo sprogimo dokumentas Vykdydamas 4 straipsnyje nurodytus įpareigojimus darbdavys užtikrina, kad būtų parengtas ir nuolat atnaujinamas dokumentas, toliau vadinamas „apsaugos nuo sprogimo dokumentu“. Apsaugos nuo sprogimo dokumente visų pirma: — nurodoma, kad buvo nustatyta ir įvertinta sprogimo rizika, — nurodoma, kad šios direktyvos tikslams įgyvendinti bus imtasi atitinkamų priemonių, — nurodomos tos vietos, kurios buvo suskirstytos į zonas pagal I priedą, — nurodomos tos vietos, kuriose bus laikomasi II priede nusta- tytų būtiniausių reikalavimų, — nurodoma, kad darbovietė įskaitant įspėjamuosius įtaisus, bus įrengti, eksploatuojami ir prižiūrimi deramai paisant saugos, ir darbo įranga, — nurodoma, kad pagal Tarybos direktyvą 89/655/EEB (1) buvo pasirūpinta, kad darbo įrenginiai būtų saugiai naudojami. Apsaugos nuo sprogimo dokumentas parengiamas prieš prade- dant darbą ir yra atnaujinamas, kai darbovietėje, darbo įrengi- niuose arba darbo organizavimo srityje atliekami esminiai pakei- timai, papildymai arba pertvarkymai. Darbdavys gali sujungti turimus sprogimo rizikos įvertinimo dokumentus ar kitas pagal Bendrijos aktus parengtas lygiavertes ataskaitas. 9 straipsnis Specialūs reikalavimai darbo įrangai ir darbovietėms 1. Potencialiai sprogioje aplinkoje naudojami darbo įrenginiai, kuriuos įmonė arba įstaiga jau eksploatuoja arba kurie pirmą kartą bus pradėti eksploatuoti iki 2003 m. birželio 30 d. , nuo minėtosios dienos turi atitikti II priedo A dalyje nustatytus būti- niausius reikalavimus, jei šiems įrenginiams nėra taikomos kitos Bendrijos direktyvos arba jeigu jos yra taikomos tik iš dalies. (1) OL L 393, 1989 12 30, p. 13. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 95/63/EB (OL L 335, 1995 12 30, p. 28). 05/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 417 2. Darbo įrenginiai, kurie yra naudojami tose vietose, kur gali susidaryti sprogi aplinka ir kuriuos įmonė arba įstaiga pirmą kartą pradės eksploatuoti po 2003 m. birželio 30 d. , nuo minėtosios dienos turi atitikti II priedo A ir B dalyse nustatytus būtiniausius reikalavimus. 3. Darbovietės, kuriose yra vietų, kuriose gali susidaryti sprogi aplinka ir kurios pirmą kartą bus pradėtos eksploatuoti po 2003 m. birželio 30 d. , turi atitikti šioje direktyvoje nustatytus būtiniausius reikalavimus. 4. Jei darbovietės, kuriose yra vietų, kuriose gali susidaryti sprogi aplinka, jau yra eksploatuojamos iki 2003 m. birželio 30 d. , praėjus ne daugiau kaip trejiems metams nuo nurodytos dienos jos turi atitikti šioje direktyvoje nustatytus būtiniausius reikalavi- mus. 5. Jei po 2003 m. birželio 30 d. darbovietės, kuriose yra vietų, kuriose gali susidaryti sprogi aplinka, yra keičiamos, plečiamos arba pertvarkomos, darbdavys turi imtis būtinų priemonių užtik- rinti, kad minėtosios darbovietės atitiktų šioje direktyvoje nusta- tytus būtiniausius reikalavimus. III SKIRSNIS ĮVAIRIOS NUOSTATOS 10 straipsnis Priedų pakeitimai Techniniai priedų pakeitimai dėl: — techninio derinimo ir standartizacijos direktyvų, priimtų apsaugos nuo sprogimų srityje, ir (arba) — technikos pažangos, tarptautinių taisyklių ar specifikacijų pasikeitimų bei išradimų sprogimų prevencijos ir apsaugos nuo sprogimų srityje, priimami nustatytos tvarkos. laikantis Direktyvos 89/391/EEB 17 straipsnyje šią formuodamos nacionalinę ir Taikydamos darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos politiką, valstybės narės kuo labiau atsižvelgia į minėtąjį vadovą. direktyvą 12 straipsnis Informacija įmonėms Darbdavių prašymu valstybės narės, laikydamosi 11 straipsnio, ypač remdamosi geros praktikos vadovu, stengiasi suteikti jiems atitinkamą informaciją. 13 straipsnis Baigiamosios nuostatos 1. Valstybės narės įstatymais ir kitais teisės aktais įtvirtina nuo- statas, būtinas, kad šios direktyvos būtų pradėta laikytis ne vėliau kaip nuo 2003 m. birželio 30 d. Apie tai jos nedelsdamos pra- neša Komisijai. Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Tokios nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. 2. Valstybės narės pateikia Komisijai nacionalinės teisės aktų, kuriuos jos priėmė arba priima šios direktyvos taikymo srityje, nuostatų tekstus. 3. Kas penkerius metus valstybės narės atsiskaito Komisijai apie praktinį šios direktyvos nuostatų įgyvendinimą ir nurodo darbda- vių bei darbuotojų nuomonę. Komisija apie tai informuoja Euro- pos Parlamentą, Tarybą, Ekonomikos ir socialinių reikalų komi- sveikatos patariamąjį tetą, Darbuotojų saugos, higienos komitetą. ir 14 straipsnis Ši direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną. 11 straipsnis Geros praktikos vadovas 15 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Komisija sudaro neprivalomą geros praktikos taisyklių vadovą. Šiame vadove aptariami 3, 4, 5, 6, 7 ir 8 straipsniuose, I priede ir II priedo A dalyje paminėti klausimai. Priimta Briuselyje, 1999 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Komisija pagal Tarybos sprendimą 74/325/EEB (1) visų pirma konsultuojasi su Darbuotojų saugos, higienos ir sveikatos patariamuoju komitetu. Pirmininkė N. FONTAINE Pirmininkas K. KEMILÄ (1) OL L 185, 1974 7 9, p. 15. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1994 m. Stojimo aktu. 418 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 05/3 t. I PRIEDAS VIETŲ, KURIOSE GALI SUSIDARYTI SPROGI APLINKA, KLASIFIKAVIMAS Įžanginė pastaba Ši klasifikavimo sistema turi būti taikoma toms vietoms, kuriose imamasi saugos priemonių pagal 3, 4, 7 ir 8 straips- nius. 1. Vietos, kuriose gali susidaryti sprogi aplinka Vieta, kurioje gali susidaryti tokia sprogi aplinka, kad gali prireikti imtis specialių atsargumo priemonių konkre- čių darbuotojų saugai ir sveikatai apsaugoti, šioje direktyvoje yra laikoma pavojinga. Vieta, kurioje negali susidaryti tokia sprogi aplinka, kad reiktų imtis specialių atsargumo priemonių, šioje direk- tyvoje laikoma nepavojinga. Lengvai užsiliepsnojančios ir (arba) degiosios medžiagos yra medžiagos, kurios gali sudaryti sprogią aplinką, nebent jų savybių tyrimas parodo, kad susimaišiusios su oru savarankiškai jos negali sukelti sprogimo. 2. Pavojingų vietų klasifikavimas Pavojingos vietos į zonas skirstomos pagal sprogios aplinkos susidarymo dažnumą ir jos išsilaikymo trukmę. Pagal šį suskirstymą nustatoma, kokių priemonių reikės imtis pagal II priedo A dalį. 0 zona Vieta, kurioje nuolatos, ilgai arba dažnai yra sprogi aplinka, kurią sudaro oro ir lengvai užsiliepsnojančių dujų, garų arba rūko pavidalo medžiagų mišinys. 1 zona Vieta, kurioje kartais esant normaliai darbo eigai gali susidaryti sprogi aplinka, kurią sudaro oro ir lengvai užsi- liepsnojančių dujų, garų arba rūko pavidalo medžiagų mišinys. 2 zona Vieta, kurioje esant normaliai darbo eigai negali susidaryti sprogi aplinka, kurią sudaro oro ir lengvai užsilieps- nojančių dujų, garų arba rūko pavidalo medžiagų mišinys, tačiau jei tokia aplinka susidaro, ji būna labai trum- pai. 20 zona Vieta, kurioje nuolatos, ilgai arba dažnai yra sprogi aplinka, kurią sudaro ore tvyrantis degiųjų dulkių debesis. 21 zona Vieta, kurioje esant normaliai darbo eigai gali susidaryti sprogi aplinka, kurią sudaro ore tvyrantis degiųjų dulkių debesis. 22 zona Vieta, kurioje esant normaliai darbo eigai negali susidaryti sprogi aplinka, kurią sudaro ore tvyrantis degiųjų dul- kių debesis, tačiau jei tokia aplinka susidaro, ji būna labai trumpai. Pastabos: 1. Degiųjų dulkių klodai, saugojimo vietos arba krūvos turi būti laikomi bet kuriais kitais šaltiniais, galinčiais suda- ryti sprogią aplinką. 2. „Normali darbo eiga“ yra tokia situacija, kai įrenginiai yra naudojami laikantis projekte numatytų parametrų. 05/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 419 II PRIEDAS A. BŪTINIAUSI DARBUOTOJŲ SAUGOS IR SVEIKATOS APSAUGOS REIKALAVIMAI, TAIKOMI DIRBANT POTENCIALIAI SPROGIOJE APLINKOJE Įžanginė pastaba Šiame priede nustatyti reikalavimai taikomi: — vietoms, kurios pagal I priedą priskiriamos prie pavojingų, visais atvejais, kai to reikia dėl darboviečių, darbo vietų, įrangos ar naudojamų medžiagų ypatybių arba dėl pavojaus, kurį kelia veikla, susijusi su sprogios aplinkos rizika, — nepavojingose vietose esančiai įrangai, kurios reikia arba kuri padeda užtikrinti saugų pavojingose vietose esan- čių įrenginių eksploatavimą. 1. Organizacinės priemonės 1. 1. Darbuotojų mokymas Darbdavys turi organizuoti reikiamą asmenų, dirbančių vietose, kuriose gali susidaryti sprogi aplinka, mokymą apsaugos nuo sprogimo klausimais. 1. 2. Raštiškos instrukcijos ir leidimai dirbti Kai to reikalaujama pagal apsaugos nuo sprogimo dokumentą: — pavojingose vietose turi būti dirbama vadovaujantis darbdavio sudarytomis raštiškomis instrukcijomis, — pavojingiems darbams ir veiklai, kuri kartu su kitais darbais gali kelti pavojų, turi būti taikoma leidimų dirbti sistema. Leidimus dirbti prieš pradedant darbą turi išduoti už tai atsakingas asmuo. 2. Apsaugos nuo sprogimo priemonės 2. 1. Visos atsitiktinai ar neatsitiktinai nutekėjusios ir (arba) išsiskyrusios greitai užsiliepsnojančios dujos, taip pat garai, rūkas arba degiosios dulkės, dėl kurių gali kilti sprogimo pavojus, turi būti tinkamai nukreipti į saugią vietą ar pašalinti arba, jei to neįmanoma padaryti, kitu tinkamu būdu saugiai surinkti arba nukenksminti. 2. 2. Jei sprogioje aplinkoje yra kelių rūšių greitai užsiliepsnojančių ir (arba) degiųjų dujų, garų, rūko arba dulkių, imamasi didžiausiai potencialiai rizikai taikomų apsauginių priemonių. 2. 3. 2. 4. Imantis užsiliepsnojimo pavojaus prevencijos priemonių pagal 3 straipsnį, būtina atsižvelgti į elektrostatines iškrovas tose vietose, kuriose darbuotojai arba darbo aplinka yra elektros krūvio laidininkai arba šaltiniai. Dar- buotojus būtina aprūpinti atitinkamais darbo drabužiais, pasiūtais iš medžiagų, kurios nesukelia elektrostati- nių iškrovų, dėl kurių gali užsiliepsnoti sprogi aplinka. Įranga, prietaisai, apsaugos sistemos ir visi kiti atitinkami jungiamieji įtaisai turi būti pradėti eksploatuoti tik tada, kai apsaugos nuo sprogimo dokumente yra nurodyta, kad juos galima saugiai eksploatuoti sprogioje aplinkoje. Šis reikalavimas taikomas ir darbo įrenginiams bei atitinkamiems jungiamiesiems įtaisams, kurie pagal Direktyvą 94/9/EB nelaikomi įranga arba apsaugos sistemomis, jei dėl paties jų prijungimo prie įrengi- nių gali kilti užsiliepsnojimo pavojus. Būtina imtis priemonių, kad nebūtų supainioti jungiamieji įtaisai. 2. 5. Būtina imtis visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad darbovietė, darbo įranga ir visi kiti atitinkami jungiamieji įtaisai, kuriuos naudoja darbuotojai, būtų suprojektuoti, sukonstruoti, surinkti, sumontuoti, prižiūrimi ir eks- ploatuojami taip, kad būtų iki minimumo sumažinta sprogimo rizika, o jei sprogimas vis dėlto įvyksta, — kad jis būtų kontroliuojamas arba būtų iki minimumo sumažintas jo plitimas toje darbovietėje ir (arba) darbo įran- goje. Tokiose darbovietėse būtina imtis atitinkamų priemonių, kad būtų iki minimumo sumažinta dėl spro- gimo fizinių padarinių darbuotojams gresianti rizika. 2. 6. Prireikus darbuotojai turi būti šviesos ir (arba) garso ženklais įspėti bei pašalinti iš pavojingos vietos prieš susi- darant palankioms sprogimui sąlygoms. 2. 7. Kai to reikalaujama pagal apsaugos nuo sprogimo dokumentą, būtina įrengti ir prižiūrėti gelbėjimosi patalpas siekiant užtikrinti, kad kilus pavojui darbuotojai galėtų greitai ir saugiai palikti pavojingas vietas. 2. 8. Prieš pradedant pirmą kartą eksploatuoti darbovietes, kuriose gali susidaryti sprogi aplinka, turi būti visapu- siškai patikrinta sprogimo sauga. Būtina sudaryti tokias sąlygas, kokių reikia apsaugai nuo sprogimo užtikrin- ti. Šį darbą turi atlikti asmenys, išmanantys apsaugos nuo sprogimo reikalus, turintys tokios patirties ir 420 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 05/3 t. (arba) baigę specialų mokymo kursą. 2. 9. Kai pagal rizikos įvertinimo rezultatus yra būtina: — tais atvejais, kai dėl elektros tiekimo gedimo gali kilti papildomi pavojai, sugedus elektros tiekimui turi būti įmanoma saugiai eksploatuoti įrangą ir apsaugos sistemas nepriklausomai nuo likusių įrenginių, — turi būti įmanoma rankinio valdymo būdu išjungti automatiniuose procesuose naudojamą įrangą ir apsau- gos sistemas, kai jos nukrypsta nuo nustatytų eksploatavimo sąlygų, jei tai nesukels pavojaus saugai; tokias operacijas gali atlikti tik kompetentingi darbuotojai, — avarinio išjungimo metu susikaupusi energija turi būti kuo greičiau ir saugiau išsklaidyta arba izoliuota, kad daugiau nekeltų pavojaus. B. ĮRANGOS IR APSAUGOS SISTEMŲ PARINKIMO KRITERIJAI Jei pagal rizikos įvertinimo rezultatus sudarytame apsaugos nuo sprogimo dokumente nenurodyta kitaip, visose vie- tose, kuriose gali susidaryti sprogi aplinka, naudotina įranga ir apsaugos sistemos turi būti parenkamos pagal Direk- tyvoje 94/9/EB nustatytas kategorijas. Nurodytose zonose pirmiausia turi būti naudojama šių kategorijų įranga, jei ji tinka apsisaugoti atitinkamai nuo dujų, garų arba rūko ir (arba) dulkių: — 0 arba 20 zonoje — 1 kategorijos įranga, — 1 arba 21 zonoje — 1 arba 2 kategorijos įranga, — 2 arba 22 zonoje — 1, 2 arba 3 kategorijos įranga. 05/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 421 III PRIEDAS Įspėjamasis ženklas, skirtas vietoms, kuriose gali susidaryti sprogi aplinka, paminėtas 7 straipsnio 3 dalyje: Vieta, kur gali susidaryti sprogi aplinka Skiriamieji požymiai: — trikampė forma, — juodos raidės geltoname fone su juodu apvadu (geltona spalva sudaro ne mažiau kaip 50 % viso ženklo ploto). Valstybės narės gali pridėti ir kitokią aiškinamąją informaciją


title: 2000/39/CE: Décision de la Commission, du 16 décembre 1999, modifiant l'annexe B de la directive 90/429/CEE du Conseil fixant les exigences de police sanitaire applicables aux échanges intracommunautaires et aux importations de sperme d'animaux de l'espèce porcine [notifiée sous le numéro C(1999) 4507] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
artificial reproduction
health control
import
intra-EU trade
swine

formats: html pdf print

text: 19. 1. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 13/21 II (Actes dont la publication n'est pas une condition de leur applicabilité) COMMISSION DÉCISION DE LA COMMISSION du 16 décembre 1999 modifiant l'annexe B de la directive 90/429/CEE du Conseil fixant les exigences de police sanitaire applicables aux échanges intracommunautaires et aux importations de sperme d'animaux de l'espèce porcine [notifiée sous le numéro C(1999) 4507] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE) (2000/39/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu la directive 90/429/CEE du Conseil du 26 juin 1990 fixant les exigences de police sanitaire applicables aux échanges intracommunautaires et aux importations de sperme d'animaux domestiques de l'espèce porcine (1), modifiée en dernier lieu par la décision 1999/608/CE (2), et notamment son article 17, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) En ce qui concerne la maladie d'Aujeszky, une période de trente jours après l'achèvement du nettoyage et de la désinfection d'une exploitation à la suite de l'élimination d'un lot suspect est considérée comme sûre. Il y a lieu dès lors de modifier l'annexe B, chapitre I, point 4 b), de la directive 90/429/CEE. Les mesures prévues par la présente décision sont conformes à l'avis du comité vétérinaire permanent, A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: Article premier À l'annexe B, chapitre I, de la directive 90/429/CEE, le point 4 b) est remplacé par le texte suivant: «aucune preuve clinique, pathologique ou sérologique de la maladie d'Aujeszky n'a été constatée au cours des trente derniers jours». Les États membres sont destinataires de la présente décision. Article 2 Fait à Bruxelles, le 16 décembre 1999. Par la Commission David BYRNE Membre de la Commission (1) JO L 224 du 18. 8. 1990, p. 62. (2) JO L 242 du 14. 9. 1999, p. 20


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2475/99 von María Sornosa Martínez (PSE) an die Kommission. Höhe der Dioxinemission in den Verbrennungsanlagen der Europäischen Union.

eurovoc_concepts:
air quality
directive (EU)
environmental standard
pollution control measures
toxic substance
waste incineration

text: 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/141 Im Rahmen eines offiziellen Treffens zwischen der Kommission und den Beh(cid:246)rden der Republik (cid:214)sterreich am 3. Dezember 1999 erkl(cid:228)rten die Vertreter der Stadt Wien, da(cid:223) sie sich bereit erkl(cid:228)ren, alle Vertr(cid:228)ge ab 2001 (cid:246)ffentlich auszuschreiben. (1) ABl. C 348 vom 3. 12. 1999. (2000/C 225 E/153) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2473/99 von Brian Simpson (PSE) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: Probleme der Luftverkehrs(cid:252)berwachung Ist die Kommission nicht auch der Auffassung, da(cid:223) die Zunahme der durchschnittlichen Versp(cid:228)tung im Luftverkehr, von der die Luftverkehrsunternehmen und die Flugg(cid:228)ste aufgrund der Beschr(cid:228)nkungen durch die Luftverkehrs(cid:252)berwachung betroffen sind, v(cid:246)llig unakzeptabel ist? Ist sie ferner nicht auch der Auffassung, da(cid:223) dies grunds(cid:228)tzlich auf Vers(cid:228)umnisse der Mitgliedstaaten zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren ist, die es unterlassen haben, angemessen in ein modernes Luftverkehrs(cid:252)berwachungs- system zu investieren, einen einheitlichen Luftverkehrs(cid:252)berwachungsraum f(cid:252)r die gesamte EU zu schaffen und sich auf eine gemeinschaftliche Kapazit(cid:228)tsplanung zu einigen und da(cid:223) daraus ein Versagen gegen(cid:252)ber der reisenden Bev(cid:246)lkeurng resultiert? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (19. Januar 2000) Am 1. Dezember 1999 verabschiedete die Kommission eine Mitteilung (cid:252)ber die aktuelle Lage bei Versp(cid:228)tungen im Luftverkehr und (cid:252)ber neue Initiativen mit dem Ziel, f(cid:252)r ein Flugverkehrsmanagement in der Gemeinschaft zu sorgen, wie es das ordnungsgem(cid:228)(cid:223)e Funktionieren des Binnenmarkts erfordert (1). Die Kommission hat die Gr(cid:252)nde von Verz(cid:246)gerungen im Luftverkehr und ihre Entwicklung in den letzten Jahren eingehend analysiert. Zu der andauernden Stausituation tragen mehrere Faktoren bei, deren wichtigsten der Herr Abgeordnete selbst nennt, n(cid:228)mlich die Beschr(cid:228)nkungen durch die Luftverkehrs(cid:252)ber- wachung. Selbstverst(cid:228)ndlich ist das gegenw(cid:228)rtige Ma(cid:223) an Verz(cid:246)gerungen f(cid:252)r Flugg(cid:228)ste und Luftverkehrs- unternehmen untragbar und kann zudem die Gemeinschaftsziele insbesondere der Verkehrspolitik gef(cid:228)hr- den. Die Frage des Herrn Abgeordneten, ob die Mitgliedstaaten nicht vers(cid:228)umt h(cid:228)tten, f(cid:252)r den Luftraum der Gemeinschaft ein einheitliches Luftverkehrs(cid:252)berwachungssystem einzuf(cid:252)hren, wird in dieser Mitteilung, die dem Rat und dem Europ(cid:228)ischen Parlament vorgelegt wurde, beantwortet. Es wird darin auch unterstrichen, da(cid:223) dringend Abhilfe geschaffen werden mu(cid:223). (1) KOM(1999) 614 endg. (2000/C 225 E/154) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2475/99 von Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: H(cid:246)he der Dioxinemission in den Verbrennungsanlagen der Europ(cid:228)ischen Union Viele der in den einzelnen Mitgliedstaaten installierten Verbrennungsanlagen f(cid:252)r st(cid:228)dtische M(cid:252)llbeseitigung haben nach wie vor bei Dioxinen und Furanen ein Emissionsniveau, das den von der Europ(cid:228)ischen Kommission empfohlenen Grenzwert (cid:252)berschreitet. Nach dem ersten spanischen Bestandsverzeichnis (cid:252)ber Emissionen dieser Substanzen, das k(cid:252)rzlich vom Obersten Rat f(cid:252)r wissenschaftliche Forschung ver(cid:246)ffent- licht wurde, liegt das Emissionsniveau bei bestimmten M(cid:252)llverbrennungsanlagen, obgleich das von der EU empfohlene Emissionsniveau 0,1 Nanogramm je Kubikmeter betr(cid:228)gt, bei bis zu 1,08 Nanogramm pro Kubikmeter. C 225 E/142 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 8. 2000 Gegenw(cid:228)rtig l(cid:228)(cid:223)t sich nicht best(cid:228)tigen, da(cid:223) die Seveso-Richtlinie z(cid:252)gig von allen Regierungen der Mitgliedstaaten umgesetzt wird, wodurch viele M(cid:252)llverbrennungsanlagen weiterhin die von der EU empfohlenen Grenzwerte (cid:252)berschreiten. Die Europ(cid:228)ische Kommission hat geplant, Ende dieses Jahres eine neue Richtlinie (cid:252)ber die Kriterien f(cid:252)r den Betrieb s(cid:228)mtlicher Typen von Verbrennungsanlagen zu beschlie(cid:223)en (cid:129) in der sehr strenge Bedingungen f(cid:252)r die Grenzwerte der Emissionen von Schl(cid:252)sselschadstoffen in die Luft festgelegt werden (cid:129) und die Weltgesundheitsorganisation (WHO) hat ferner verschiedentlich vor den Gefahren f(cid:252)r die Volksgesundheit gewarnt, die (cid:252)berm(cid:228)(cid:223)ige Emissionen von Furanen und Dioxinen mit sich bringen. Gedenkt die Kommission in Anbetracht dessen, sich an die einzelnen Regierungen zu wenden, um diese zu dr(cid:228)ngen, da(cid:223) auf ihrem gesamten Hoheitsgebiet die gemeinschaftlichen Empfehlungen betreffend Emissio- nen von Dioxinen und Furanen aus Verbrennungsanlagen f(cid:252)r feste Abfallstoffe eingehalten werden und damit die Seveso-Bestimmungen ohne weitere Verz(cid:246)gerung Anwendung finden? Welche Mechanismen oder Hilfen hat die Kommission in Gang gesetzt, um zu gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) die auf dem Gebiet der Gemeinschaft in Betrieb befindlichen Verbrennungsanlagen an die von der EU empfohle- nen Emissions-H(cid:246)chstwerte angepa(cid:223)t werden? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (19. Januar 2000) Derzeit gibt es drei Rechtsvorschriften zur Beschr(cid:228)nkung der Emissionen aus Verbrennungsanlagen. Es handelt sich hierbei um die Richtlinie 94/67/EG des Rates vom 16. Dezember 1994 (cid:252)ber die Verbrennung gef(cid:228)hrlicher Abf(cid:228)lle (1), die Richtlinie 89/369/EWG des Rates vom 8. Juni 1989 (cid:252)ber die Verh(cid:252)tung der Luftverunreinigung durch neue Verbrennungsanlagen f(cid:252)r Siedlungsm(cid:252)ll (2) sowie die Richtlinie 89/ 429/EWG des Rates vom 21. Juni 1989 (cid:252)ber die Verringerung der Luftverunreinigung durch bestehende Verbrennungsanlagen f(cid:252)r Siedlungsm(cid:252)ll (3). In Zukunft werden alle drei Rechtsvorschriften aufgehoben und durch eine einzige Richtlinie ersetzt, die f(cid:252)r Dioxine einen Emissionsgrenzwert von 0,1 Nanogramm Toxizit(cid:228)tsgleichwert pro Kubikmeter festlegt. Die Richtlinie 96/82/EG des Rates vom 9. Dezember 1996 zur Beherrschung der Gefahren bei schweren Unf(cid:228)llen mit gef(cid:228)hrlichen Stoffen (4), die sogenannte Seveso- Richtlinie, soll im Prinzip die M(cid:246)glichkeit f(cid:252)r schwere Unf(cid:228)lle in Industrieanlagen verringern und schreibt keine Emissionsgrenzwerte fest. Der Rat hat am 25. November 1999 einen gemeinsamen Standpunkt zum Vorschlag f(cid:252)r eine Verbren- nungsrichtlinie angenommen. Die endg(cid:252)ltige Annahme ist f(cid:252)r Herbst 2000 vorgesehen. Der vorgeschla- gene Emissionsgrenzwert f(cid:252)r Dioxin wird auf bestehende Betriebe f(cid:252)nf Jahre nach Annahme der Richtlinie angewandt, d. h. voraussichtlich im Herbst 2005. Sobald der (cid:220)bergangszeitraum abgelaufen ist, wird die Kommission alle im EG-Vertrag vorgesehenen Mittel anwenden, um die Umsetzung und korrekte Anwendung der Richtlinie zu gew(cid:228)hrleisten. (1) ABl. L 365 vom 31. 12. 1994. (2) ABl. L 163 vom 14. 6. 1989. (3) ABl. L 203 vom 15. 7. 1989. (4) ABl. L 10 vom 14. 1. 1997. (2000/C 225 E/155) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2477/99 von Monica Frassoni (Verts/ALE) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: LIFE-Projekt Im Rahmen des LIFE-Programms f(cid:252)r den Naturschutz 1999 wurden Finanzmittel f(cid:252)r ein Projekt f(cid:252)r die sogenannte (cid:132)(cid:246)kologische Sanierung des Alserio-Sees(cid:147) in der Provinz Como bereitgestellt


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2526/99 esittäjä(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle. Albanian liittyminen WTO:hon.

eurovoc_concepts:
Albania
World Trade Organisation

text: 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/177 (2000/C 219 E/225) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2526/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Albanian liittyminen WTO:hon tietol(cid:228)hteiden mukaan EU katsoo Albanian t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n WTO:n j(cid:228)senyysehdot, Eri ja se on n(cid:228)in ollen p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt tukea maan liittymist(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n j(cid:228)rjest(cid:246)(cid:246)n. Vaikuttaa kuitenkin silt(cid:228), ett(cid:228) er(cid:228)s j(cid:228)senvaltio (Ranska) on ilmoittanut WTO:ssa, ettei se kannata Albanian liittymist(cid:228). Voiko komissio vahvistaa n(cid:228)m(cid:228) tiedot? Voiko se antaa kaikki tarpeelliset lis(cid:228)tiedot asiasta, jota voidaan monelta kannalta pit(cid:228)(cid:228) (cid:228)(cid:228)rimm(cid:228)isen vakavana? Jos tiedot pit(cid:228)v(cid:228)t paikkansa, mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) saadakseen kyseess(cid:228) olevan j(cid:228)senvaltion yhtym(cid:228)(cid:228)n unionin tekem(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 2000) Valmistelut Albanian liittymiseksi Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246) WTO:n j(cid:228)seneksi ovat ja j(cid:228)senyyden k(cid:228)sittely voidaan pian saattaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. Albanian viranomaisten ja yhteis(cid:246)n ponnistelujen ansiosta j(cid:228)seneksi liittyminen on edennyt eritt(cid:228)in nopeasti kuluneen vuoden aikana. loppuvaiheessa, Albania on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tietoisesti muuttanut lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n yhteensopivaksi WTO:n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen kanssa. Keskus- teluja asianomaisten osapuolten kanssa jatketaan neuvottelujen saattamiseksi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. (2000/C 219 E/226) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2531/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (4. tammikuuta 2000) Aihe: Klassisten opintojen ja antiikin kreikan ja latinan opetuksen edist(cid:228)misest(cid:228) oppilaitoksissa vastaavan keskuksen perustaminen Jo vuonna 1995 Euroopan unionin opetusministerien neuvostolle toimitettiin muistio, joka koski latinan ja antiikin kreikan kielen opettamisen edist(cid:228)mist(cid:228) Euroopan unionin oppilaitoksissa, erityisesti keskiasteen oppilaitoksissa. Kuten Italian, Ranskan, Kreikan ja Espanjan hallitusten edustajat korostivat, (cid:148)klassillisen filologian opinnot ovat meid(cid:228)n aikanamme enemm(cid:228)n kuin koskaan eritt(cid:228)in arvokas opetusv(cid:228)line nuorten ihmisten kasvatuksessa, jotka t(cid:228)m(cid:228)n yhteisen henkisen perinn(cid:246)n ansiosta voisivat kehitt(cid:228)(cid:228) aitoa eurooppa- laista tietoisuutta oikeutetun kansallistunteensa rinnalla(cid:148). Koska on kulunut jo viisi vuotta, eik(cid:228) Euroopan unioni ole ryhtynyt konkreettisiin toimiin; koska tulevan vuosisadan ei pid(cid:228) merkit(cid:228) klassisten opintojen katoamista keskiasteen koulutuksesta; koska klassisia opintoja edustavat maineikkaat henkil(cid:246)t kuten Jacqueline de Romilly Ranskan Akatemiasta ja Jean Pierre Vernant, molemmat CollŁge de Francen kunniaprofessoreita, ilmaisevat pettymyksens(cid:228) sen johdosta, ett(cid:228) klassiset opinnot ovat h(cid:228)vi(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) keskiasteen koulutuksesta (Le Monde, 12. 11. 1999), komissiolta kysyt(cid:228)(cid:228)n, mit(cid:228) aloitteita se voisi toteuttaa my(cid:246)t(cid:228)vaikuttaakseen t(cid:228)m(cid:228)n keskuksen perustamiseen?


eurovoc_concepts:
East Timor
Indonesia
Moluccas
government violence
human rights
international sanctions
paramilitary force

formats: pdf print

text: 18. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 296/199 Torstai 16. joulukuuta 1999 23. huomauttaa, että ura-alueen A henkilöstön uusi henkilöstökiertopolitiikka on periaatteessa hyvä toi- menpide, jolla parlamentin pääsihteeristöstä saadaan dynaamisempi, mutta korostaa, että lisäämättä amma- tillista koulutusta asiakysymyksissä, esimerkiksi ympäristön, liikenteen ja maatalouden alalla, menetetään huomattavasti henkilöpääomaa; pyytää pääsihteeriä laatimaan 31. maaliskuuta 2000 mennessä selonteon, jossa ehdotetaan toimenpiteitä tämän henkilöpääoman menetyksen kuromiseksi umpeen lyhyellä ja keski- pitkällä aikavälillä; 24. korostaa painokkaasti, että liikkuvuus-, ylennys- ja arviointipolitiikan on muodostettava yhtenäinen kokonaisuus; pitää kiinni siitä, että ylennysten, erityisesti palkkaluokissa A1 ja A2, on perustuttava yksin- omaan suorituksiin sekä henkilökohtaisiin ominaisuuksiin ja johtamistaitoihin; odottaa, että pääsihteeri laatii 31. maaliskuuta 2000 mennessä selonteon liikkuvuus-, ylennys- ja arviointipolitiikan yhtenäisestä täytäntöönpanosta; odottaa erityisesti, että arviointipolitiikan yhteydessä käsitellään arvioijien koulutusta, arviointikriteereitä sekä virkamiesten mahdollisuuksia arvioida arvioijiaan; 25. kannattaa oikeusasiamiehen ja parlamentin välisen hallinnollisia, taloudellisia ja logistisia kysymyk- siä koskevan sopimuksen jatkamista; korostaa, että vaikka oikeusasiamiehen talousarviosta tulee yhteisöjen yleisen talousarvion riippumaton pääluokka vuoden 2000 talousarviosta alkaen, tämän ei pitäisi merkitä hallinnosta, talousarviosta ja varainhoidosta huolehtivan henkilöstön lisäämistä; * * * 26. kehottaa puhemiestä vahvistamaan talousarvioasiakirjan Euroopan unionin talousarvioksi; kehottaa puhemiestä välittämään nämä talousarviota koskevat päätökset neuvostolle, komissiolle 27. sekä asianomaisille toimielimille ja neuvoa-antaville elimille. 9. Indonesia B5-0339, 0350, 0366, 0377, 0382/1999 Euroopan parlamentin päätöslauselma Indonesiasta Euroopan parlamentti, joka % ottaa huomioon aiemmat Itä-Timorista ja Indonesiasta antamansa päätöslauselmat, A. ottaa huomioon, että neuvosto hyväksyi 16. syyskuuta 1999 yhteisen kannan 1999/624/YUTP, jossa Indonesian tasavaltaa vastaan asetettiin rajoituksia, kuten aseidenvientikielto sekä Indonesian ja EU:n jäsenvaltioiden kahdenvälisen sotilasyhteistyön jäädyttäminen, B. ottaa huomioon, että neuvosto hyväksyi 11. lokakuuta 1999 asetuksen (EY) N:o 2158/1999, jolla kiellettiin muun muassa myymästä tiettyjä, maan sisäisiin sortotoimiin mahdollisesti käytettäviä lait- teita, C. ottaa huomioon, että yhteisen kannan ja asetuksen voimassaolo lakkaa 17. tammikuuta 2000, D. ottaa huomioon, että Indonesian armeija, Kopassus-erikoisjoukot mukaan luettuna, jatkaa ihmisoikeuk- sien rikkomista ja sortotoimia Acehin maakunnassa, Molukkien saarilla ja Länsi-Papuassa; ottaa huo- mioon, että yksikään erikoisjoukkojen sotilas ei ole joutunut vastuuseen alueella suoritetuista tuhan- sista rikkomuksista, E. ottaa huomioon, että Indonesian armeija ei ole kyennyt riisumaan aseista ja hajottamaan niitä puoli- sotilaallisia joukkoja, jotka jatkavat Länsi-Timorissa loukussa olevien yli 100 000 itätimorilaisen pako- laisen terrorisointia, ja että Indonesian armeija estää YK:n virastoja varmistamasta pakolaisten tervey- dentilaa ja palauttamasta heitä Itä-Timoriin, C 296/200 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 18. 10. 2000 Torstai 16. joulukuuta 1999 F. ottaa huomioon, että Indonesian viranomaiset ja erityisesti Indonesian armeija ovat järkähtämättä kiel- täytyneet yhteistyöstä kansainvälisen tutkintakomission kanssa, jonka YK on asettanut tutkimaan Itä- Timorilla tapahtuneita rikoksia ihmiskuntaa vastaan, kehottaa Indonesian uutta hallitusta etsimään rauhanomaista ratkaisua tilanteeseen Acehissa, Moluk- 1. kien saarilla, Länsi-Papuassa ja muualla Indonesiassa; pyytää Indonesian hallitukselta, että Acehissa, Molukkien saarilla, Länsi-Papuassa ja muualla Indone- 2. siassa sekä Itä-Timorissa tapahtuneista ihmisoikeusrikkomuksista vastaavat henkilöt saatetaan vastuuseen teoistaan, olivatpa he siviilejä, puolisotilaallisten joukkojen jäseniä tai sotilaita; kehottaa asian kaikkia osa- puolia täysimittaiseen yhteistyöhön tässä tutkimuksessa ja vaatii Indonesian hallitusta hajottamaan Kopas- sus-erikoisjoukot; 3. tunnustaa, että Indonesian puolustusvoimat tulkitsisivat aseiden ja muiden kiellettyjen välineiden viennin jatkamisen Indonesian tasavaltaan tai sotilasyhteistyön uudelleen käynnistämisen viestiksi siitä, että tilanne on palautunut entiseksi ja että niillä on taas oikeutus jatkaa Indonesian sisäisen hallinnon yhteydessä yhä harjoitettuja sortotoimia; 4. pyytää Indonesian tapahtumien vuoksi, Länsi-Timorissa olevien Itä-Timorin pakolaisten kysymys mukaan luettuna, neuvostoa siksi tutkimaan mahdollisuuksia edellä mainittujen yhteisen kannan ja asetuk- sen muuttamiseksi siten, että molempien voimassaolo jatkuisi myös 17. tammikuuta 2000 jälkeen; kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, 5. jäsenvaltioiden parlamenteille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Indonesian hallitukselle ja Itä-Timorin kansallisen vastarintaneuvoston johtajalle Xanana Gusmãolle. 10. Sierra-Leonen rauhanprosessi B5-0333, 0340, 0352 ja 0367/1999 Euroopan parlamentin päätöslauselma Sierra-Leonen rauhanprosessista Euroopan parlamentti, joka % ottaa huomioon puheenjohtajavaltion 15. heinäkuuta 1999 Sierra-Leonen rauhanprosessista antaman lausunnon, % ottaa huomioon neuvoston hyväksymät yhteiset toimet, jotka koskevat EU:n osuutta pienaseiden ja kevyiden aseiden vakautta horjuttavan keskittymisen vastaisissa toimissa, A. ottaa huomioon, että kapinallisten hyökkäykset siviilejä vastaan, tarkoitukselliset ja summittaiset teloi- tukset, raiskaukset ja siviilien kaappaaminen mukaan lukien, ovat lisääntyneet kolmen viimeisen kuu- kauden aikana huolimatta siitä, että Sierra-Leonen hallitus ja vallankumouksellisen yhtenäisyysrinta- man (RUF) edustajat allekirjoittivat rauhansopimuksen Togossa 7. heinäkuuta 1999, B. katsoo, että 7. heinäkuuta 1999 allekirjoitettu Lomen rauhansopimus antaa tähän mennessä parhaan mahdollisuuden Sierra-Leonen kahdeksanvuotisen sisällissodan ratkaisemiseksi rauhanomaisesti; pitää myönteisenä edistystä, jota on saavutettu korruption vastaisten toimien täytäntöönpanossa, turvallisuu- den alalla tehdyissä ja poliittisissa uudistuksissa, sekä siviili-infrastruktuurin jälleenrakennustoimissa, C. ottaa huomioon, että rauhansopimuksella oli tarkoitus lopettaa konflikti, joka on aiheuttanut Sierra- Leonen kansalle suunnattomia kärsimyksiä, vaatinut tuhansia siviiliuhreja ja järkyttänyt kansainvälistä yhteisöä naisiin ja lapsiin kohdistettujen massiivisten julmuuksien vuoksi, D. ottaa huomioon, että tuhannet lapset ovat aktiivisesti osallistuneet väkivaltaisuuksiin lapsisotilaina ja että tuhannet muut lapset ovat joutuneet käsien silpomisen uhreiksi, jonka vuoksi maassa on noin 10 000 kätensä menettänyttä lasta,


title: WRITTEN QUESTION E-2378/99 by Juan Izquierdo Collado (PSE) to the Commission. Safety of coach travel.

eurovoc_concepts:
bus
common transport policy
road safety

text: 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/55 fire stations, reservoirs and waterworks and forest fire prevention work (roads acting as firebreaks, observation posts, supplies and equipment and reservoirs). The Cohesion Fund is also part-financing (85 %) the project for the protection of the natural and forest environment in Greece, costing a total of € 37 million. Part-financing is going on fire-fighting measures (provision of the necessary equipment) and constructing, improving and equipping fire stations, as well as the construction of 150 reservoirs. Under Council Regulation (EEC) No 2158/92 of 23 July 1992 on protection of the Community(cid:146)s forests against fire (1), between 1992 and 1999 the Commission also part-financed (50 %) 86 projects (assistance totalling € 19,85 million). These projects relate mainly to fire prevention work in forests, protective infrastructures such as tracks, firebreaks and water points, plus monitoring, involving, for instance, the construction of lookout towers and the training of specialist personnel. A regionalised information system has also been set up as an important tool for fire prevention and for analysing needs. With regard to reafforestation, public expenditure totalling € 298,7 million, including part-financing from the Guidance Section of the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund amounting to € 224 mil- lion, has been allocated to the forestry sector under the second CSF and Community initiatives. This amount has practically all been committed and relates to a large number of forestry sites all over Greece, covering a wide range of activities such as protection, replanting and forestry development. The above figures show the intensity of the effort to assist the forestry sector in Greece. As regards plans to improve the state of the Kifisos, the Commission has on several occasions sought information from the Greek authorities about the pollution problem. The matter was discussed at the meeting on 9 and 10 December 1999 with the Greek authorities, who referred to the measures and checks already carried out. The Commission was, however, given no information about alterations to watercourses and will contact the Greek authorities again to obtain all the relevant details. The European Regional Development Fund could in principle part-finance eligible measures in the areas affected by flooding, if the Greek authorities submitted an application to that end. (1) OJ L 217, 31. 7. 1992. (2000/C 303 E/049) WRITTEN QUESTION E-2378/99 by Juan Izquierdo Collado (PSE) to the Commission (16 December 1999) Subject: Safety of coach travel On 19 September 1999, 29 people died and 25 others were seriously injured as a result of a coach accident which occurred in the vicinity of Zaragoza (Spain). In recent years, 398 people have lost their lives in such accidents in Spain, 91 of whom were school-age children. In the light of this information, is the Commission planning to take any action to increase the safety of coach travel? Does the Commission think that there should be any tightening up of the rules on the technical inspection of vehicles, speed limits, rest breaks during long journeys, breathalyser tests, etc. ? What does the Commission think of the introduction of measures such as the compulsory wearing of seatbelts or the fitting of air bags to passenger seats? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (27 January 2000) The Community has already taken several legislative actions at the European level to improve the safety of buses. These include Council Regulation (EEC) No 3820/85 of 20 December 1985 on the harmonisation legislation relating to road transport (1); Council Regulation (EEC) No 3821/85 of of certain social in road transport (1); Council Directive 92/6/EEC of 20 December 1985 on recording equipment 10 February 1992 on the installation and use of speed limitation devices for certain categories of motor C 303 E/56 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 vehicles in the Community (2); Commission Directive 96/36/EC of 17 June 1996 adapting to technical progress Council Directive 77/541/EEC relating to safety belts and restraint systems of motor vehicles (3); Commission Directive 96/37/EC of 17 June 1996 adapting to technical progress Council Directive 74/408/ EEC relating to the interior fittings of motor vehicles (strength of seats and of their anchorages) (4); Commission Directive 96/38/EC of 17 June 1996 adapting to technical progress Council Directive 76/115/ EEC relating to anchorages for motor vehicle safety belts (5); Council Directive 91/439EC of 29 July 1991 on driving licences (6), as amended by Council Directive 97/26/EC of 2 June 1997 (7); and Council Directive 96/96/EC of 20 December 1996 on the approximation of the laws of the Member States relating to roadworthiness tests for motor vehicles and their trailers (8). In addition the Commission has forwarded a proposal for a Parliament and Council directive relating to special provisions for vehicles used for the carriage of passengers comprising more than eight seats in addition to the driver(cid:146)s seat and amending Council Directive 70/156/EEC (9) which includes requirements that coaches can withstand rollover tests; requirements that buses and coaches can tilt to their sides a certain number of degrees, and requirements on the size, positioning and number of emergency exists. A second Commission proposal that should be adopted soon will require all Member States to undertake regular roadside inspections of buses and lorries to ensure the safety of vehicles on the road. As for the Honourable Member(cid:146)s request about European legislation on the mandatory wearing of seat belts on coaches the Commission currently has no plans to change the current Directive. Whilst the Commission recognises the positive safety aspects of seat belts on coaches and endorses their use it would be premature to have legislation on mandatory use until a significant proportion of the Community coach fleet is fitted with seat belts to the necessary Community standards. As for airbags on coaches the Commission notes that there is no Community manufacturer at present building coaches with airbags fitted throughout. It would, therefore, be inappropriate to legislate for such a requirement at this stage. (1) OJ L 370, 31. 12. 1985. (2) OJ L 57, 2. 3. 1992. (3) OJ L 178, 17. 7. 1996. (4) OJ L 186, 25. 7. 1996. (5) OJ L 187, 26. 7. 1996. (6) OJ L 237, 24. 8. 1991. (7) OJ L 162, 19. 6. 1997. (8) OJ L 46, 17. 2. 1997. (9) OJ C 17, 20. 1. 1998. (2000/C 303 E/050) WRITTEN QUESTION E-2398/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (16 December 1999) Subject: Use of sewage sludge as a fertiliser in the agricultural sector In a number of EU Member States, including the Belgian Federation, sludge from waste water purification plants is used as a fertiliser in the agricultural sector. The sludge is usually highly polluted with heavy metals. Scientific research (Adeline Montcharmont: Les risques sanitaires liØs (cid:224) l(cid:146)Øpandage des boues de stations d(cid:146)Øpuration urbaines, Ecole nationale vØtØrinaire de Lyon, thŁse numØro 31, 1999) also shows that such sludge can be infected with bacteria, viruses and parasites. Both these facts necessitate further research and an appropriate approach at all policy levels. In which EU Member States is sludge from waste water purification plants used as a fertiliser in the 1. agricultural sector? 2. Which Member States have restrictions in force on the use of such sludge as fertiliser?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2479/99 von Luigi Vinci (GUE/NGL) und Fiorella Ghilardotti (PSE) an die Kommission. Richtlinie 96/67/EG.

eurovoc_concepts:
European official
Italy
abuse of power
airport
freedom to provide services
national implementing measure

text: 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/67 5. Wird der Rat die Initiatoren ersuchen, die Sprachvorschriften in Belgien uneingeschr(cid:228)nkt und korrekt im Museum zur Anwendung zu bringen, da diese Rechtsvorschrift als eine Form des gegenseitigen Respekts f(cid:252)r Sprachen und Kulturen betrachtet werden kann? Falls nein, warum nicht, da bei Nicht- anwendung der Sprachvorschriften der gegenseitige Respekt f(cid:252)r Sprachen und Kulturen in Belgien beein- tr(cid:228)chtigt wird? Antwort (10. /11. April 2000) Der Rat wurde auf seiner Tagung vom 23. November 1999 von der griechischen Delegation (cid:252)ber das Projekt zur Einrichtung eines europ(cid:228)ischen Museums unterrichtet. Bei dieser Gelegenheit nahm er Kenntnis von den Bedenken dieser Delegation in bezug auf die Ziele und Priorit(cid:228)ten, die mit diesem Projekt verkn(cid:252)pft sind, wie es die belgische Gesellschaft des privaten Rechts, die sich um die Einrichtung des Museums k(cid:252)mmert, konzipiert hat. Der Rat hatte zu keinem Zeitpunkt direkte Kontakte zu der betreffenden G. o. E. Erwerbszweck). (Gesellschaft ohne Der Rat erinnert den Herrn Abgeordneten daran, da(cid:223) die Gemeinschaft nach dem Vertrag einen Beitrag zur Entfaltung der Kulturen der Mitgliedstaaten unter Wahrung ihrer nationalen und regionalen Vielfalt sowie gleichzeitiger Hervorhebung des gemeinsamen kulturellen Erbes leistet. Der Rat wird im Rahmen dieser Befugnis eine angemessene Haltung festlegen, sofern er unmittelbar befa(cid:223)t wird. (2000/C 303 E/059) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2479/99 von Luigi Vinci (GUE/NGL) und Fiorella Ghilardotti (PSE) an die Kommission Betrifft: Richtlinie 96/67/EG (16. Dezember 1999) 1. Mit Schreiben vom 7. September 1999 hat der Generaldirektor der Generaldirektion VIII Verkehr der Kommission, Herr Robert Coleman, die italienische Regierung darauf hingewiesen, da(cid:223) die Gesetzesver- ordnung Nr. 18 vom 13. Januar 1999 seines Erachtens Anla(cid:223) zu (cid:132)Einw(cid:228)nden hinsichtlich der Vereinbar- keit einiger ihrer Bestimmungen mit dem Gemeinschaftsrecht(cid:147) gebe bzw. da(cid:223) die genannten Artikel seines Erachtens die in der Richtlinie 96/67/EG des Rates vorgesehene (cid:214)ffnung des Marktes behindern w(cid:252)rden. Konkret beanstandet Herr Coleman die Artikel 13, 14 und 20 der Gesetzesverordnung (cid:252)ber die Zulassungskriterien f(cid:252)r Dienstleister im Bereich der Bodenabfertigung sowie (cid:252)ber die soziale Sicherheit. 2. In der Richtlinie des Rates werden jedoch folgende Aspekte bekr(cid:228)ftigt: das Recht der Mitgliedstaaten, entsprechend dem Subsidiarit(cid:228)tsprinzip den (cid:129) nat(cid:252)rlich nationalen (cid:129) Besonderheiten der Branche Rechnung zu tragen (Erw(cid:228)gung 6), das Recht der Mitgliedstaaten, die Richtlinie schrittweise umzusetzen (Erw(cid:228)gung 10), die Notwendigkeit, den Besch(cid:228)ftigungsbedingungen auf den Flugh(cid:228)fen (cid:129) und hier sind nat(cid:252)rlich die erworbenen Rechte gemeint (cid:129) Rechnung zu tragen (Erw(cid:228)gung 8), das Recht der Mitglied- staaten, den Besch(cid:228)ftigten von Unternehmen, die Bodenabfertigungsdienste erbringen, ein angemessenes Niveau sozialer Sicherheit zu gew(cid:228)hrleisten (Erw(cid:228)gung 24), und schlie(cid:223)lich das Recht der Mitgliedstaaten, die notwendigen Ma(cid:223)nahmen zu ergreifen, um den Schutz der Rechte der Arbeitnehmer sicherzustellen (Artikel 18). 3. Angesichts der hohen Arbeitslosenzahlen sind der Schutz der Besch(cid:228)ftigung sowie der Arbeits- bedingungen der unselbst(cid:228)ndigen Arbeitnehmer bekannterma(cid:223)en ein Kernbereich der Anliegen und Initiativen der wichtigsten europ(cid:228)ischen Institutionen (cid:129) Rat, Kommission und Parlament. Beabsichtigt die Kommission angesichts dieser Tatsachen und des eindeutig eigenm(cid:228)chtigen Schreibens von Herrn Coleman vom 7. 9. 1999 an die italienische Regierung, Schritte zu unternehmen, um zu veranlassen, da(cid:223) diese Angelegenheit in strikter Einhaltung des Wortlauts und der Grundprinzipien des Gemeinschafts- recht behandelt wird? Was gedenkt sie ferner zu unternehmen, wenn Beamte wie Herr Coleman, die im Namen der Kommission auftreten, ihre Zust(cid:228)ndigkeiten weit (cid:252)berschreiten? C 303 E/68 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (1. Februar 2000) In ihrer Eigenschaft als H(cid:252)terin des Gemeinschaftsrechts hat die Kommission (cid:252)ber die ordnungsgem(cid:228)(cid:223)e Durchf(cid:252)hrung des EG-Vertrags und der auf seiner Grundlage von den Organen getroffenen Ma(cid:223)nahmen zu wachen. Die Kommission pr(cid:252)ft dabei nicht nur, ob die Umsetzung von Richtlinien in innerstaatliches Recht erfolgt ist, sondern auch, ob die wesentlichen Inhalte gemeinschaftlicher Regeln in den einzelstaat- lichen Rechtsvorschriften eingehalten werden. Artikel 18 der Richtlinie 96/67/EG des Rates vom 15. Oktober 1996 (cid:252)ber den Zugang zum Markt der Bodenabfertigungsdienste auf den Flugh(cid:228)fen der Gemeinschaft (1) bestimmt, da(cid:223) die Mitgliedstaaten alle notwendigen Ma(cid:223)nahmen ergreifen k(cid:246)nnen, um den Schutz der Rechte der Arbeitnehmer und den Schutz der Umwelt sicherzustellen, schreibt aber auch vor, da(cid:223) dies unbeschadet der Anwendung der Richtlinien- bestimmungen und unter Wahrung der (cid:252)brigen Bestimmungen des Gemeinschaftsrechts zu erfolgen hat. Zweck der Richtlinie ist es, den freien Zugang zum Markt der Bodenabfertigungsdienste sowohl bei der Selbstabfertigung als auch bei der Drittabfertigung zu gew(cid:228)hrleisten. Diese (cid:214)ffnung erfolgt schrittweise nach dem in Artikel 1 der Richtlinie festgelegten Zeitplan. Unter diesen Rahmenbedingungen d(cid:252)rfen die Bestimmungen der Gesetzesverordnung, mit der die Richtlinie umgesetzt wird, den grunds(cid:228)tzlich freien indem Einschr(cid:228)nkungen f(cid:252)r den betreffenden Wirtschaftszweig eingef(cid:252)hrt Zugang nicht behindern, werden. Die Bestimmungen der Gesetzesverordnung zur Umsetzung der Richtlinie in einzelstaatliches Recht, mit denen den Beh(cid:246)rden beim Auswahlverfahren erweiterte Ermessensbefugnisse zur Beschr(cid:228)nkung des freien Marktzugangs einger(cid:228)umt werden k(cid:246)nnen, mi(cid:223)achten die Ziele der Richtlinie, die insbesondere in den Erw(cid:228)gungsgr(cid:252)nden 14 und 15 ausgef(cid:252)hrt sind, und scheinen den Bestimmungen der Artikel 6, 7, 11, 14 und 18 zuwiderzulaufen. Die Kommission ist in einem solchen Fall gem(cid:228)(cid:223) Artikel 226 (ex-Artikel 169) EG-Vertrag verpflichtet, die erforderlichen Ma(cid:223)nahmen zu ergreifen, um die ordnungsgem(cid:228)(cid:223)e Umsetzung und Durchf(cid:252)hrung der gemeinschaftlichen Rechtsvorschrift zu gew(cid:228)hrleisten. Mit dem Schreiben an die italienischen Beh(cid:246)rden, auf das Bezug genommen wird, wurde nichts anderes bezweckt, als dies sicherzu- stellen. (1) ABl. L 272 vom 25. 10. 1996. (2000/C 303 E/060) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2496/99 von Raffaele Costa (PPE-DE) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: Ma(cid:223)nahmen zur Erleichterung einer globalen Gesundheitsversorgung auf Gemeinschaftsebene Allen sind die Einw(cid:228)nde bekannt, die die einzelnen Staaten gegen(cid:252)ber dem Vorschlag erheben, ihren B(cid:252)rgern zu gestatten, sich im Ausland Behandlungen zu unterziehen, die im Ursprungsland des Patienten erstattet werden, wenn es nicht sinnvoll ist, diese Behandlungen im nationalen Rahmen durchzuf(cid:252)hren. Wir wissen jedoch, da(cid:223) h(cid:228)ufig b(cid:252)rokratische und rein finanzielle Gr(cid:252)nde die sogenannten (cid:132)Hoffnungs- reisen(cid:147) verhindern, auch wenn diese gerechtfertigt sind. Kann die Kommission mitteilen, was auf europ(cid:228)ischer Ebene unternommen werden kann, um es den B(cid:252)rgern der Gemeinschaft zu gestatten oder zumindest zu erleichtern, sich kostenlos oder zu annehmbaren Bedingungen, d. h. ohne (cid:252)berm(cid:228)(cid:223)ige Ausgaben (wie dies heute der Fall ist) in allen Krankenh(cid:228)usern der Gemeinschaft behandeln zu lassen? Ist die Errichtung eines europ(cid:228)ischen Fonds f(cid:252)r die obengenannten Zwecke denkbar? Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (17. Januar 2000) Die Anfrage betrifft die M(cid:246)glichkeit f(cid:252)r B(cid:252)rger der Union, sich au(cid:223)erhalb ihres Heimatlandes in einem anderen Mitgliedstaat medizinisch behandeln zu lassen. F(cid:252)r diese M(cid:246)glichlichkeit gibt es zwei Rechts- grundlagen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2567/99 af LORD Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen. Digital lydtransmission (digital audio broadcasting (DAB)).

eurovoc_concepts:
EU law
Greece
lead
marketing
petrol

text: C 225 E/168 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/184) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2566/99 af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen Om: Forl(cid:230)ngelse af brugen af blyholdig superbenzin (16. december 1999) Kan Kommissionen oplyse, hvordan den stiller sig til spłrgsm(cid:229)let om at forl(cid:230)nge tilladelsen til at bruge blyholdig superbenzin for visse lande, som har s(cid:230)rlige problemer, s(cid:229)som f. eks. Gr(cid:230)kenland, hvor det skłnnes, at ca. to millioner biler vil blive ramt, hvis denne forl(cid:230)ngelse ikke sker? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (21. januar 2000) Kommissionen skal oplyse det (cid:230)rede medlem, at den har indrłmmet Gr(cid:230)kenland dispensation, s(cid:229) landet fortsat m(cid:229) markedsfłre blyholdig benzin p(cid:229) dets omr(cid:229)de indtil den 31. december 2001. (2000/C 225 E/185) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2567/99 af LORD Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Digital lydtransmission (digital audio broadcasting (DAB)) Stłtter Kommissionen indfłrelsen af DAB i hele F(cid:230)llesskabet, og hvad głr den for aktivt at fremme indfłrelsen heraf? Svar afgivet af Erkki Liikanen p(cid:229) Kommissionens vegne (10. januar 2000) Kommissionen hilser udviklingen af digitale radiotjenester p(cid:229) passende platforme velkommen i betragtning af den vigtige rolle, radio spiller i EU, b(cid:229)de socialt, kulturelt og łkonomisk set, og i betragtning af de eksisterende og potentielle fordele ved digital transmission. Kommissionen fłlger derfor udviklingen inden for digital radio, herunder DAB (1), nłje og har j(cid:230)vnligt kontakt med de parter, der er involveret i processen. Det er imidlertid Kommissionens opfattelse, at regulerende indgreb p(cid:229) omr(cid:229)det elektronisk kommunikation błr fłlge en r(cid:230)kke principper, bl. a. princippet om teknologisk neutralitet (se: »Fastl(cid:230)ggelse af nye rammebestemmelser for elektronisk kommunikationsinfrastruktur og tilhłrende tjenester (cid:129) Revurdering af kommunikationslovgivningen i 1999 (2)«). Teknologisk neutralitet er s(cid:230)rlig vigtig, fordi de forskellige tjenester i stigende grad kan leveres via et hvilket som helst net eller platform, efterh(cid:229)nden som teknologierne smelter sammen. Radiotjenester leveres ogs(cid:229) via digital-tv-platforme og Internet, og nye teknologier, s(cid:229)som UMTS (det universelle mobilkommunikationssystem) er under overvejelse. Hvis man fremmer en bestemt teknologi, indeb(cid:230)rer det en hłj risiko for at forvride markedet. Derfor arbejder Kommissionen ikke aktivt p(cid:229) at fremme indfłrelsen af noget bestemt digital-radiosystem i EU. (1) (2) dvs. det system, der er udviklet af projekt nr. 147 under Eureka-programmet. Hovedelementerne i dette system er blevet standardiseret af Det Europ(cid:230)iske Institut for Telestandarder (ETSI) gennem standarderne EN 300 797, EN 300 798 og EN 300 799. KOM(1999) 539 endelig udg


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2443/99 från Rolf Linkohr (PSE) till kommissionen. Europaavtal med östeuropeiska stater.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU national
European Association Agreement
associated country
equal treatment
foreign national
right of establishment
self-employed person

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/45 Det m(cid:229)l som man enades om i Helsingfors (cid:228)r att unionen skall ha m(cid:246)jlighet att fatta sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga beslut, att inleda och d(cid:228)refter utf(cid:246)ra EU-ledda milit(cid:228)ra operationer d(cid:228)r Atlantpakten i sin helhet inte (cid:228)r engagerad. Det huvudsakliga m(cid:229)l som antogs i Helsingfors (cid:228)r att unionen inom 60 dagar skall kunna s(cid:228)tta in styrkor p(cid:229) upp till 50-60 000 man som klarar av hela skalan av Petersberg-uppgifter. Tempor(cid:228)ra institutioner kommer att inr(cid:228)ttas som skall fatta beslut om krishantering och operativ kontroll av milit(cid:228)r och icke-milit(cid:228)r verksamhet som kan inledas i krissituationer. En rapport i vilken icke-milit(cid:228)ra (civila) aspekter av krishanteringen och resurser f(cid:246)r krishantering p(cid:229) unions- och nationell niv(cid:229) fastst(cid:228)lls uppm(cid:228)rksammades ocks(cid:229) i Helsingfors. Avsikten (cid:228)r att samla den kapacitet som finns p(cid:229) nationell och europeisk niv(cid:229) (polis, kontrollanter och experter p(cid:229) m(cid:228)nniskor(cid:228)tts- fr(cid:229)gor), och att inr(cid:228)tta en mekanism f(cid:246)r snabb samordning och utplacering. Som ett f(cid:246)rsta steg kommer nya besluts- och r(cid:229)dgivande organ att inr(cid:228)ttas tempor(cid:228)rt i Bryssel. De strukturer som skall inr(cid:228)ttas (cid:228)r en politisk kommittØ och en s(cid:228)kerhetskommittØ som skall best(cid:229) av f(cid:246)retr(cid:228)dare p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229). En milit(cid:228)r kommittØ kommer ocks(cid:229) att inr(cid:228)ttas som under den tempor(cid:228)ra fasen kommer att best(cid:229) av milit(cid:228)ra f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaterna. KommittØn kommer vid behov att till- handah(cid:229)lla r(cid:229)det r(cid:229)dgivning i milit(cid:228)ra fr(cid:229)gor. En samordningsmekanism f(cid:246)r civil krishantering kommer ocks(cid:229) att inr(cid:228)ttas inom r(cid:229)det. Alla beslut som r(cid:246)r den europeiska s(cid:228)kerhets- och f(cid:246)rsvarspolitiken kommer att fattas (cid:148)inom den gemensamma institutionella ramen(cid:148), s(cid:229) att enhetlighet mellan pelarna garanteras. Kommissionen ser fram emot dessa nya former av samarbete och kommer att bidra aktivt p(cid:229) de omr(cid:229)den d(cid:228)r den har ansvar och erfarenhet, n(cid:228)mligen n(cid:228)r det g(cid:228)ller icke-milit(cid:228)r krishantering och f(cid:246)rebyggande av konflikter. (2000/C 280 E/044) SKRIFTLIG FR¯GA E-2443/99 fr(cid:229)n Rolf Linkohr (PSE) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Europaavtal med (cid:246)steuropeiska stater De Europaavtal som EU har ing(cid:229)tt med (cid:246)steuropeiska stater inneh(cid:229)ller ett krav p(cid:229) likabehandling n(cid:228)r det g(cid:228)ller etablering av f(cid:246)retag och medborgare fr(cid:229)n avtalsl(cid:228)nderna (med f(cid:246)rbeh(cid:229)ll f(cid:246)r vissa undantagsklausuler f(cid:246)r s(cid:228)rskilda yrken). 1. Anser kommissionen att detta krav p(cid:229) likabehandling inneh(cid:229)ller ett diskrimineringsf(cid:246)rbud? 2. Anser kommissionen att det (cid:228)r till(cid:229)tet f(cid:246)r en EU-medlemsstat att genomf(cid:246)ra (cid:148)behovspr(cid:246)vningar(cid:148) n(cid:228)r det g(cid:228)ller medborgare fr(cid:229)n avtalsl(cid:228)nderna, om detta inte kr(cid:228)vs n(cid:228)r det g(cid:228)ller det egna landets medborgare, som (cid:228)r egenf(cid:246)retagare? 3. H(cid:229)ller kommissionen ocks(cid:229) med om att det inte kan kr(cid:228)vas att det g(cid:246)rs kontroller av f(cid:246)rkunskaper etc. hos medborgare i avtalsl(cid:228)nderna p(cid:229) omr(cid:229)den f(cid:246)r egenf(cid:246)retagarverksamhet d(cid:228)r medlemsstaterna inte kr(cid:228)ver n(cid:229)gra s(cid:229)dana kontroller n(cid:228)r det g(cid:228)ller det egna landets medborgare? 4. H(cid:229)ller kommissionen med om att det inte kan kr(cid:228)vas av medborgare i avtalsl(cid:228)nderna att de skall p(cid:229) visa upp kapital p(cid:229) omr(cid:229)den f(cid:246)r egenf(cid:246)retagarverksamhet d(cid:228)r detta inte kr(cid:228)vs av det egna landets medborgare? Svar fr(cid:229)n G(cid:252)nter Verheugen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 januari 2000) 1. Kommissionen h(cid:229)ller med fr(cid:229)gest(cid:228)llaren om att principen om lika behandling innefattar ett f(cid:246)rbud mot diskriminering mellan medborgare fr(cid:229)n de associerade l(cid:228)nderna och medborgare fr(cid:229)n medlems- staterna. C 280 E/46 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 2. Medlemsstaterna f(cid:229)r till(cid:228)mpa sina egna lagar och f(cid:246)rordningar betr(cid:228)ffande fysiska personers inresa och vistelse, arbete, arbetsvillkor och etablering, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att de inte till(cid:228)mpar dem p(cid:229) ett s(cid:229)dant s(cid:228)tt att f(cid:246)rdelarna f(cid:246)r n(cid:229)gon av parterna enligt villkoren i en s(cid:228)rskild best(cid:228)mmelse i avtalet upph(cid:228)vs eller begr(cid:228)nsas (se till exempel artikel 58 i avtalet med Polen). 3. Enligt kommissionens mening medger Europaavtalen att medlemsstaterna kontrollerar att medbor- gare fr(cid:229)n de associerade l(cid:228)nderna har de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga kvalifikationerna f(cid:246)r att etablera sig p(cid:229) deras territorium. 4. Medlemsstaterna f(cid:229)r kr(cid:228)va att medborgare fr(cid:229)n de associerade l(cid:228)nderna f(cid:246)rfogar (cid:246)ver erforderliga ekonomiska medel f(cid:246)r att etablera sig p(cid:229) deras territorium och kontrollera att dessa medborgare inte i sin f(cid:246)rv(cid:228)rvs- eller aff(cid:228)rsverksamhet som egenf(cid:246)retagare s(cid:246)ker eller tar anst(cid:228)llning p(cid:229) arbetsmarknaden och inte heller f(cid:229)r tillg(cid:229)ng till arbetsmarknaden hos n(cid:229)gon annan part i Europaavtalet (se till exempel artikel 44. 4 i avtalet med Polen). Ut(cid:246)ver vad som anges i svaren under 3 och 4 kan n(cid:228)mnas att r(cid:228)ckvidden f(cid:246)r de relevanta best(cid:228)mmelserna i Europaavtalen h(cid:229)ller p(cid:229) att unders(cid:246)kas av domstolen. Fyra (cid:228)renden (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande aktuella i vilka nationella domstolar har beg(cid:228)rt ett f(cid:246)rhandsavg(cid:246)rande av domstolen ang(cid:229)ende till(cid:228)mpningen av av de relevanta (Gloszczuk/C-63/99, Kondova/C-235/99, Barkoci & Malik/C-257/99 och Jany m. fl. /C-268/99). Kommissionen har yttrat sig i samtliga dessa (cid:228)renden. Dom- stolens avg(cid:246)randen kan inte v(cid:228)ntas f(cid:246)re sommaren 2000. best(cid:228)mmelserna Europaavtalen i (2000/C 280 E/045) SKRIFTLIG FR¯GA E-2452/99 fr(cid:229)n Mathieu Grosch (PPE-DE) till r(cid:229)det (16 december 1999) ˜mne: Gemenskapens (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram (cid:148)Ungdom(cid:148) Kommissionen lade den 28 augusti 1998 fram ett f(cid:246)rslag till Europaparlamentet och r(cid:229)dets beslut om att inr(cid:228)tta gemenskapens (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram (cid:148)Ungdom(cid:148) f(cid:246)r tidsperioden 2000(cid:129)2004 (KOM(1998) 331) (1). Efter Europaparlamentets andrabehandling den 28 oktober 1998 lades detta beslut fram f(cid:246)r r(cid:229)det f(cid:246)r andra- behandling. Av vilken anledning (cid:228)ger r(cid:229)dsm(cid:246)tet, och d(cid:228)rmed diskussionen om (cid:229)tg(cid:228)rdsprogrammet (cid:148)Ungdom(cid:148), 1. inte rum s(cid:229)som planerats den 23 november 1999, utan f(cid:246)rst i b(cid:246)rjan av januari? 2. Hur f(cid:246)rest(cid:228)ller sig r(cid:229)det att de olika ungdomsprogrammen, som skall genomf(cid:246)ras enligt (cid:229)tg(cid:228)rdspro- grammet (cid:148)Ungdom(cid:148), skall kunna genomf(cid:246)ras effektivt p(cid:229) ett s(cid:228)tt som motsvarar dess m(cid:229)ls(cid:228)ttningar med bara 350 miljoner euro (i st(cid:228)llet f(cid:246)r de 765 som kommissionen f(cid:246)reslagit och de 980 miljoner euro som Europaparlamentet f(cid:246)reslagit f(cid:246)r en sju(cid:229)rsperiod) f(cid:246)r tidsperioden 2000(cid:129)2004? (1) EGT C 311, 10. 10. 1998, s. 6. Svar (13 mars 2000) Vid r(cid:229)dets m(cid:246)te (ungdomsfr(cid:229)gor) den 23 november fattades inte n(cid:229)got beslut om att inleda f(cid:246)rliknings- f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r det f(cid:246)reslagna programmet (cid:148)Ungdom(cid:148). Med tanke p(cid:229) behovet av att anv(cid:228)nda den disponibla tiden s(cid:229) effektivt som m(cid:246)jligt (sex veckor med m(cid:246)jlighet till tv(cid:229) veckors f(cid:246)rl(cid:228)ngning fr(cid:229)n tidpunkten f(cid:246)r det f(cid:246)rsta m(cid:246)tet f(cid:246)ljaktligen Europaparlamentet att f(cid:246)rlikningen skall inledas vid ett f(cid:246)r b(cid:229)da parter l(cid:228)mpligt datum i januari. f(cid:246)rlikningskommittØn enligt artikel 251 i f(cid:246)reslog r(cid:229)det f(cid:246)rdraget) i N(cid:228)r det g(cid:228)ller beloppet 350 miljoner euro f(cid:246)r fem (cid:229)r i den gemensamma st(cid:229)ndpunkten enades man enh(cid:228)lligt d(cid:228)rom vid r(cid:229)dets m(cid:246)te (ungdomsfr(cid:229)gor) den 27 maj 1999. I r(cid:229)dets motivering i samband med


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2372/99 von Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission. Wiederinbetriebnahme von Bergwerken, in denen verschiedene Metalle abgebaut wurden, im Nordosten der Chalkidike.

eurovoc_concepts:
Greece
cadmium
environmental impact
environmental protection
gold
hazardous waste
impact study
infringement of EU law
lead
mining extraction
pollution of waterways
toxic substance

text: 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/115 (2000/C 225 E/122) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2367/99 von Maurizio Turco (TDI) an die Kommission (1. Dezember 1999) Betrifft: Falschen Subventionen Vorschub leistende Aufteilung des Haushalts Im Zweiten Bericht des Ausschusses Unabh(cid:228)ngiger Sachverst(cid:228)ndiger (cid:252)ber die Reform der Kommission wird die Einteilung des Haushalts in Teil A und Teil B stark angezweifelt. In Punkt 2. 1. 8. hei(cid:223)t es: (cid:132)Was die Zusch(cid:252)sse betrifft, so bewirkt die Einteilung in Teil A/Teil B keinerlei Klarheit; sie stiftet vielmehr zus(cid:228)tzliche Verwirrung. Wie an anderer Stelle noch aufzuzeigen sein wird, besteht ein Gro(cid:223)teil der Zusch(cid:252)sse in Wirklichkeit aus verschleierten Vertr(cid:228)gen, welche die Kommission aus den verschiedensten Gr(cid:252)nden, und zwar haupts(cid:228)chlich deshalb, weil die Transparenz bei Zusch(cid:252)ssen noch weniger gew(cid:228)hr- leistet ist als bei Vertr(cid:228)gen, nicht als Vertr(cid:228)ge zu behandeln w(cid:252)nscht. (cid:147) Kann die Kommission folgendes mitteilen: 1. Wird sie auch im n(cid:228)chsten Haushaltsplan lediglich zwischen obligatorischen (OA) und nichtobligato- rischen Ausgaben (NOA) unterscheiden? 2. Welche als Vertr(cid:228)ge getarnten Zussch(cid:252)sse sind dem Ausschu(cid:223) bekanntgeworden, wer sind die Verantwortlichen und wann gedenkt die Kommission welche Ma(cid:223)nahmen zu ergreifen? Antwort von Frau Schreyer im Namen der Kommission (26. Januar 2000) Die Unterscheidung zwischen obligatorischen Ausgaben (OA) und nichtobligatorischen Ausgaben (NOA) basiert auf den Verfahrensregeln in Artikel 272 (ex Artikel 203) des EG-Vertrags. Im festgestellten, im Amtsblatt ver(cid:246)ffentlichten Haushaltsplan wird bei den einzelnen Haushaltslinien nicht zwischen obliga- torischen und nichtobligatorischen Ausgaben unterschieden. Die von der Kommission vorgesehene Gliede- rung in obligatorische und nichtobligatorische Ausgaben ist nur in einem Anhang zum Vorentwurf des Haushaltsplans enthalten. Diese Unterscheidung ist (cid:252)brigens im Rahmen der Debatte (cid:252)ber die Finanzhilfen von keinerlei Belang. Im Juli 1998 beschlo(cid:223) die Kommission den ab 1. Januar 1999 geltenden Leitfaden f(cid:252)r Finanzhilfen (1). Darin wird klar unterschieden zwischen (cid:132)Ausgaben im Rahmen des (cid:246)ffentlichen Auftragswesens, d. h. f(cid:252)r die Beschaffung von Dienstleistungen oder Waren auf dem Markt(cid:147) im Rahmen eines Handelsvertrags, und einer (cid:132)Finanzhilfe(cid:147), d. h. (cid:132)einer direkten Zahlung nichtgewerblicher Art seitens der Kommission zur F(cid:246)rderung eines Ziels, das Teil einer Politik der Europ(cid:228)ischen Union ist(cid:147). F(cid:252)r die Zuschlagserteilung im Rahmen von Vertr(cid:228)gen wie auch f(cid:252)r die Gew(cid:228)hrung von Zusch(cid:252)ssen gelten gleicherma(cid:223)en strenge, doch unterschiedliche Regeln. (1) http://www. cc. cec/home/dgserv/sg/gmn/fr/vm_regles/vade_mecum/introduction. htm. (2000/C 225 E/123) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2372/99 von Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: Wiederinbetriebnahme von Bergwerken, in denen verschiedene Metalle abgebaut wurden, im Nordosten der Chalkidike Im Nordosten der Chakidike wird die Wiederinbetriebnahme von Bergwerken, in denen mehrere Metalle abgebaut wurden, sowie eines Goldbergwerks der Gesellschaft TVX mit Billigung des griechischen Staates in Angriff genommen. Dabei sollen aber die Kapazit(cid:228)ten um ein Vielfaches erweitert und die Anlagen stark vergr(cid:246)(cid:223)ert werden. Es soll au(cid:223)erdem ein gro(cid:223)er goldverarbeitender Betrieb hinzukommen, der Zyan mit (cid:252)beaus giftigen und gef(cid:228)hrlichen Abf(cid:228)llen, darunter Arsen, Cadmium, Blei, schwefelhaltige Zyamide und andere Stoffe zum Einsatz bringt. C 225 E/116 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 8. 2000 (cid:129) Die Verwirklichung dieser Bergwerksaktivit(cid:228)ten wurde beschlossen, ohne da(cid:223) zuvor eine Umweltver- tr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung vorgenommen wurde. (cid:129) Die Metall- und Goldgewinnung wird sich auf das Grund- und Oberfl(cid:228)chenwasser dadurch auswirken, da(cid:223) riesige Mengen Wasser f(cid:252)r alle Bearbeitungsstufen ben(cid:246)tigt werden und da(cid:223) das Wasser dar(cid:252)ber hinaus durch au(cid:223)erordentlich gef(cid:228)hrliche Stoffe verschmutzt wird. Diese Belastung kommt zu der bereits bestehenden Verschmutzung hinzu, die jetzt schon eine Sanierung erforderlich macht. (cid:129) Es liegt ein Versto(cid:223) gegen das Gemeinschaftsrecht, und zwar gegen die Richtlinien 77/795 (1), 80/68 (2) sowie die neue Wasserrahmenrichtlinie vor. (cid:129) Die Wirtschaftst(cid:228)tigkeiten sind in einem Gebiet vorgesehen, das als GR 1270005 f(cid:252)r das Programm NATURA 2000 vorgeschlagen wurde, und in dem mindestens 15 verschiedene Formen von Lebens- r(cid:228)umen, 76 Tier- und 26 wichtige Pflanzenarten, die Gegenstand der Richtlinie 92/43 (3) sind, sowie 49 in der Vogelschutzrichtlinie 79/409 (4) und im Berner (cid:220)bereinkommen enthaltene Vogelarten vorkommen. (cid:129) Ohne Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung und unter Versto(cid:223) gegen Richtlinie 97/11 (5) wurden Ma(cid:223)nah- men beschlossen (wie beispielsweise die Umlenkung eines Bergbaches) und Arbeiten eingeleitet (Verlegung von Stra(cid:223)en im NATURA-Gebiet, Bohrungen usw. ). Kann die Kommission dieser Frage nachgehen und pr(cid:252)fen, ob die entsprechenden Umweltvertr(cid:228)glichkeits- pr(cid:252)fungen vorliegen, sowie ob alle anderen Ma(cid:223)nahmen im Sinne der korrekten Anwendung des Gemein- schaftsrechtes ergriffen worden sind? Welche Ma(cid:223)nahmen will die Kommission ergreifen, wenn auch sie Verst(cid:246)(cid:223)e gegen das Umweltrecht der Gemeinschaft wie die oben angef(cid:252)hrten feststellen sollte? (1) ABl. L 334 vom 24. 12. 1977, S. 29. (2) ABl. L 20 vom 26. 1. 1980, S. 43. (3) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992, S. 7. (4) ABl. L 103 vom 25. 4. 1979, S. 1. (5) ABl. L 73 vom 14. 3. 1997, S. 5. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (17. Januar 2000) Das Gebiet um den Berg Stratonico wurde von Griechenland im Rahmen der Richtlinie 92/43/EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der nat(cid:252)rlichen Lebensr(cid:228)ume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen unter der Nummer GR1270005 als Gebiet von gemeinschaftlicher Bedeutung vorgeschlagen. Die Bedeutung dieses Gebietes liegt haupts(cid:228)chlich in den vielf(cid:228)ltigen Formen seiner Bewaldung, einschlie(cid:223)lich als vorrangig eingestufter Formen. Angesichts der k(cid:252)nftigen Einbeziehung dieses Gebiets in das Netz Natura 2000, sollten alle T(cid:228)tigkeiten vermieden werden, die seine Unversehrtheit ernsthaft in Frage stellen k(cid:246)nnten. Der Kommission ist das Projekt TVX auf der Chalkidike bekannt. Dieses Projekt wurde im Rahmen des Operationellen Programms Industrie f(cid:252)r den Zeitraum 1994-1999 unterbreitet. Die Kommission hatte damals neben den von der griechischen Regierung bei der Genehmigung der Investitionen vorgeschriebe- nen Ma(cid:223)nahmen zum Schutz des Gebietes und zur Sanierung der alten Anlagen eine vollst(cid:228)ndige Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung nach den Vorschriften der Richtlinie 85/337/EWG des Rates vom 27. Juni 1985 (cid:252)ber die Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung bei bestimmten (cid:246)ffentlichen und privaten Projekten (1), ge(cid:228)ndert durch die Richtlinie 97/11/EG verlangt. Die griechische Regierung hat jedoch die Kommission dar(cid:252)ber informiert, da(cid:223) das Projekt aufgegeben wurde, weshalb dieser Frage nicht weiter nachgegangen wurde. Aufgrund der vom Herrn Abgeordneten gemachten Angaben wird sich die Kommission an die griechische Regierung wenden, um zu (cid:252)berpr(cid:252)fen, ob die Vorschriften der vorstehend genannten Richtlinien einge- halten und die Belange der Erhaltung dieses Gebietes ber(cid:252)cksichtigt wurden. (1) ABl. L 175 vom 5. 7. 1985


title: Relatório da Comissão ao Comité de embaixadores ACP-CE sobre o seguimento dado para o ano de aplicação 1998, ao conjunto das transferências ao abrigo do sistema de estabilização das receitas de exportação instituído pela Quarta Convenção ACP-CE, tal como alterada pelo Acordo assinado na Maurícia em 4º de Novembro de 1995

eurovoc_concepts:
ACP countries
Stabex
export revenue
fourth Lomé Convention

formats: html pdf

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 16. 12. 1999 COM(1999) 696 final RELATÓRIO DA COMISSÃO AO COMITÉ DE EMBAIXADORES ACP-CE sobre o seguimento dado para o ano de aplicação 1998, ao conjunto das transferências ao abrigo do sistema de estabilização das receitas de exportação instituído pela Quarta Convenção ACP-CE, tal como alterada pelo Acordo assinado na Maurícia em 4° de Novembro de 1995 RELATÓRIO DA COMISSÃO AO COMITÉ DE EMBAIXADORES ACP-CE sobre o seguimento dado para o ano de aplicação 1998, ao conjunto das transferências ao abrigo do sistema de estabilização das receitas de exportação instituído pela Quarta Convenção ACP-CE, tal como alterada pelo Acordo assinado na Maurícia em 4° de Novembro de 1995 STABEX, ano de aplicação 1998 Relatório elaborado pela Comissão por força do disposto no nº4 do artigo 207º da Quarta Convenção ACP-CE alterada. O nº 4 do artigo 207º da Quarta Convenção ACP-CE alterada estipula que: « No dia 30 de Setembro. a Comissão apresentará um relatório ao Comité de Embaixadores sobre o seguimento dado ao conjunto das transferências». O presente relatório, previsto na disposição citada, refere as transferências para o ano de aplicação de 1998. Para o ano de aplicação de 1998, a Comissão verificou que 13 Estados ACP podiam beneficiar de 18 transferências a título do Sistema de Estabilização de Receitas de Exportação (Stabex) instaurado pela Quarta Convenção ACP-CE alterada. O montante total das transferências elegíveis, após consultas em conformidade com os artigos 202º e 203º da Convenção, se for caso disso, eleva-se a 74 728 228 euros. No que respeita ao ano de aplicação de 1998 a situação dos recursos financeiros do sistema apresenta-se do seguinte modo: - Parcela anual para o ano de aplicação de 1998 em euros 360. 000. 000 - Saldo relativo ao ano de aplicação de 1995, a transitar para 271. 251. 306 1998 - Saldo relativo ao ano de aplicação de 1996, a transitar para 286. 415. 194 1998 - Saldo relativo ao ano de aplicação de 1997, a transitar para 295. 207. 178 1998 - Juros estimados em 30. 6. 1999 Total 33. 729. 441 1. 246. 603. 119 2 Este montante permite cobrir a totalidade das transferências a título do ano de aplicação de 1998. A lista de transferências individuais decididas pela Comissão em 26 de Julho de 1999 figura em anexo ao presente relatório. Uma vez que estão ainda a decorrer consultas, nomeadamente em matéria de estatísticas, relativamente a três Estados ACP (Mauritânia, Sudão e Tanzânia) poderão ser eventualmente decididas transferências para estes países numa data posterior. De qualquer forma, o montante das transferências seria muito inferior ao total dos recursos disponíveis, depois de deduzido o montante global total ao abrigo da presente decisão. 3 ANEXO STABEX – ano de aplicação 1998 País Produto Nível de referência Receitas efectivas Perdas Franquia Base de transferência após franquia Redução consultas Base de transferência após consulta Redução nº 2 do artº 194º Redução nº 4 do artº 194º TRANS- FERÊNCIA Senegal Produtos de amendoim 49. 988. 812 41. 405. 030 8. 583. 782 2. 249. 497 Togo Cacau em grão 8. 498. 132 7. 414. 132 1. 084. 000 0 6. 334. 285 1. 084. 000 0 589. 609 Café verde ou torrado 18. 011. 177 13. 567. 811 4. 443. 366 180. 112 4. 263. 254 2. 258. 118 Algodão não cardado nem 66. 189. 826 59. 746. 401 6. 443. 425 661. 898 5. 781. 527 2. 748. 769 Bagaço de oleaginosas 3. 617. 330 3. 192. 820 424. 510 0 424. 510 0 Camarões Café verde ou torrado 106. 162. 158 87. 367. 520 18. 794. 638 4. 777. 297 14. 017. 341 2. 162. 876 Ruanda Café verde ou torrado 37. 490. 781 35. 418. 717 2. 072. 064 72. 064 2. 000. 000 Peretro Peles em bruto Peles em bruto 279. 032 0 279. 032 2. 528. 067 2. 133. 969 394. 098 1. 230. 862 154. 360 1. 076. 502 Algodão não cardado nem 307. 712 160. 100 147. 612 0 0 0 0 Burundi Malavi 279. 032 394. 098 139. 820 232. 554 73. 590 1. 076. 502 872. 699 147. 612 0 Domínica Bananas frescas 25. 736. 206 22. 508. 902 3. 227. 304 968. 191 2. 259. 113 671. 905 Santa-Lúcia Bananas frescas 60. 627. 284 52. 239. 885 8. 387. 399 2. 516. 220 5. 871. 179 1. 774. 623 151. 070. 128 107. 739. 205 43. 330. 923 1. 510. 701 41. 820. 222 0 41. 820. 222 Ilhas Salomão Madeira Quiribati Copra 2. 820. 200 2. 779. 132 41. 068 Vanuatu Cacau em grão 1. 506. 979 1. 255. 945 251. 034 Samoa Haiti Bagaço de oleaginosas 188. 548 155. 491 33. 057 Cacau em grão 3. 014. 516 2. 736. 483 278. 033 4 0 0 0 0 41. 068 251. 034 33. 057 278. 033 9. 132 93. 944 0 0 31. 936 157. 090 33. 057 278. 033 6. 334. 285 494. 391 2. 005. 136 3. 032. 758 424. 510 11. 854. 465 1. 860. 180 46. 478 320. 508 203. 803 147. 612 1. 587. 208 4. 096. 556 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6. 334. 285 494. 391 2. 005. 136 3. 032. 758 424. 510 11. 854. 465 1. 860. 180 46. 478 320. 508 203. 803 147. 612 1. 587. 208 4. 096. 556 41. 820. 222 31. 936 157. 090 33. 057 278. 033 74. 728. 228


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2488/99 di Robert Evans (PSE) alla Commissione. CITES (Convenzione sul commercio internazionale delle specie animali e vegetali in via di estinzione) e la tartaruga marina embricata.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
international negotiations
protection of animal life
protection of plant life
reptile
trade agreement

text: C 280 E/54 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/053) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2488/99 di Robert Evans (PSE) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: CITES (Convenzione sul commercio internazionale delle specie animali e vegetali in via di estinzione) e la tartaruga marina embricata E(cid:146) la Commissione in grado di garantire che, in occasione della prossima Conferenza CITES nel 2000, l(cid:146)UE non dar(cid:224) il proprio sostegno alla proposta cubana di declassare la tartaruga marina dall(cid:146)Appendice I all(cid:146)Appendice II? Ritengo che i motivi addotti dai cubani per operare tale declassamento siano basati su dati inesatti circa la popolazione e le condizioni biologiche di tale specie e che, qualora la tartaruga marina sia declassata, ci(cid:242) contribuir(cid:224) ad incrementare l(cid:146)attuale traffico illegale delle sue carapaci. Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (1o febbraio 2000) Sfortunatamente la Commissione non Ł potuta divenire parte della CITES. Pertanto, nell(cid:146)undicesima Conferenza delle parti che si terr(cid:224) prossimamente gli Stati membri che sono parti della Convenzione voteranno su base individuale. Tenuto conto del regolamento (CE) n. 338/97 del Consiglio del 9 dicembre 1996, relativo alla protezione di specie della flora e della fauna selvatiche mediante il controllo del loro commercio (1), la Comunit(cid:224) Ł competente in molte delle materie che saranno discusse nella Conferenza, compreso il caso delle due proposte cubane relative alle tartarughe marine. La posizione della Comunit(cid:224) e degli Stati membri sui temi in questione, compreso il voto che gli Stati membri parti della CITES esprimeranno, viene stabilita dal Consiglio sulla base di una proposta della Commissione. Esperti di diversi Stati membri hanno visitato Cuba nel settembre 1999 per valutare la situazione delle tartarughe marine. I controlli sulle attivit(cid:224) commerciali appaiono buoni e la cattura delle tartarughe Ł disciplinata correttamente. Tuttavia l(cid:146)impatto dei prelievi sulle popolazioni di questa specie Ł piø difficile da stabilire a causa delle caratteristiche storiche e biologiche della specie. La Commissione affronter(cid:224) tale aspetto al momento di confrontare le proposte con i criteri scientifici stabiliti dalla CITES in base ai quali devono essere valutate. La Commissione intende inoltre tenere conto dei pareri del segretariato CITES e degli esperti delle organizzazioni non governative. Pertanto non si Ł ancora giunti ad una conclusione in materia. (1) GU L 61 del 3. 3. 1997. (2000/C 280 E/054) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2492/99 di Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Fabbricazione di merci contraffatte nei PECO (16 dicembre 1999) Secondo quanto afferma la Commissione economica per l(cid:146)Europa delle Nazioni Unite, i paesi dell(cid:146)Europa centrale e orientale sono divenuti, importante mercato per i prodotti insieme all(cid:146)Asia, un nuovo, contraffatti, che vengono introdotti nel mercato unico dell(cid:146)Unione europea appunto attraverso i PECO. L(cid:146)attivit(cid:224) di contraffazione costituisce un notevole ostacolo all(cid:146)incremento degli investimenti comunitari nell(cid:146)Europa orientale, poichØ le imprese ritengono che in tali paesi manchi la necessaria tutela giuridica. Quali misure intende la Commissione adottare per intensificare la lotta contro la fabbricazione e la diffusione dei prodotti contraffatti? Quali provvedimenti intende adottare per aumentare la cooperazione con le autorit(cid:224) dei paesi dell(cid:146)Europa orientale a questo proposito? Esiste la possibilit(cid:224), per la Commissione, di inserire misure anticontraffazione nei programmi di partenariato pre-adesione?