title: WRITTEN QUESTION E-2268/99 by Hans Kronberger (NI) to the Commission. Recognition of a masseur's qualification in the EU.

eurovoc_concepts:
Austria
Germany
application of EU law
legal basis
paramedical profession
recognition of diplomas

text: C 303 E/40 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 also get information on their rights under Community law through the (cid:145)Signpost Service(cid:146) (providing toll- free phone numbers in all Member States) or via the Internet. (1) The general system is not applicable to professions for which specific Community legislation harmonising the minimum qualification requirements has been passed (for example: doctors, general care nurses, midwives, dentists, pharmacists and to some extent also architects). For those professions, (cid:145)automatic(cid:146) recognition is foreseen. (2) OJ L 19, 24. 1. 1989. (3) OJ L 209, 24. 7. 1992. (4) See Article 8(2) of Directive 89/48/EEC and Article 12(2) of Directive 92/51/EEC. (2000/C 303 E/036) WRITTEN QUESTION E-2268/99 by Hans Kronberger (NI) to the Commission (13 December 1999) Subject: Recognition of a masseur(cid:146)s qualification in the EU In a specific case the authorities in Lower Bavaria (Germany) rejected an Austrian national(cid:146)s application for the recognition of his qualification on the following grounds: Recognition on the basis of Directive 92/51/EEC (1) and thus pursuant to section 2(4) of the Law on Masseurs and Physiotherapists is ruled out because these occupations do not conform to the German career profile of the masseur and medical swimming pool attendant, even though the occupational titles are identical in some respects. When the applicant inquired at the Federal Ministry in Bonn, however, he was told the opposite, that it was indeed possible for his training to be recognised pursuant to section 16 within the framework of the EU directives. The Commission is requested to answer the following questions: 1. Is it lawful for the recognition of an Austrian national(cid:146)s qualification as masseur to be refused in Germany? 2. What legal basis should actually be applied? (1) OJ L 209, 24. 7. 1992, p. 25. Answer by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (14 January 2000) 1. Yes, insofar as the professions are different as explained below. 2. In principle, the general system defined by Council Directive 89/48/EEC of 21 December 1988 on a general system for the recognition of higher-education diplomas awarded on completion of professional education and training of at least three years(cid:146) duration (1) and Council Directive 92/51/EEC of 18 June 1992 on a second general system for the recognition of professional education and training to supplement Directive 89/48/EEC is intended to cover the recognition of higher-education diplomas and professional qualifications within the Community, to the exclusion only of those exceptions provided for by the Directives. However, a number of conditions must be met; in particular, the persons concerned must be fully qualified and must apply for recognition of their diplomas or qualifications in the Member State in which they intend to exercise the profession for which they have been qualified in another Member State. If the conditions of the Directives are not satisfied, a Member State can refuse to apply them. A decision to refuse recognition must, of course, be reasoned, so that the grounds for exclusion from the Directives are clear. 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/41 Individual decisions are based on a comparison of the migrant(cid:146)s qualifications and the training required for the relevant profession in the host Member State (national rules apply in this case). The field of activity of the professions in the two Member States is also taken into account. The national authorities are responsible for assessing individual cases in accordance with the procedure defined in the Directives, which provide for a reasoned decision and notification within four months of the submission of the completed application. The fact that two professions in different Member States have a similar title is only an indication that the professions are the same. Rather, it is the content, i. e. the field of activity, of the profession concerned which determines the identity of two professions in two different Member States, and not the profession(cid:146)s denomination. If the differences are too great, the two professions may be considered different in the Member States concerned, in which case the general system need not apply. In addition to this exceptional situation, when there are substantial differences between the curricula of the two Member States, the migrant may be asked to take suitable measures to compensate for those differences. In the case in point, the applicant should consider exercising his rights under his host country(cid:146)s national law, and in particular the right of appeal. The Directive mentioned above gives migrants the opportunity to appeal before the courts under national law. In addition, according to information from the German authorities, migrants can also request the Ministry of Health (Gesundheitsministerium) of the Land where the decision has been made to reexamine the decision. (1) OJ L 19, 24. 1. 1989. (2000/C 303 E/037) WRITTEN QUESTION E-2276/99 by Cristiana Muscardini (UEN) to the Council (13 December 1999) Subject: Supervisory authority for Internet sites In view of the increase in the number of Internet sites providing details of how to make chemical drugs, obtain weapons or acquire children for sexual purposes, could the European Union set up an authority to supervise Internet sites and identify those which are clearly violating the Member States(cid:146) laws and will it examine what measures need to be taken to prevent laws being broken and criminal offences committed via the Internet? Reply (10/11 April 2000) The European Union shares the Honourable Member(cid:146)s concern regarding the proliferation of Internet sites containing information encouraging criminal behaviour. For this reason, it entrusted to Europol the task of fighting Internet crime, to the extent that such crime falls within its mandate. Europol has been operational since 1 July 1999 and is already actively fighting trafficking in drugs and human beings, including the exploitation of minors and the production, sale or distribution of child-pornography material, within the limits of the objectives described in the Europol Convention (1) (2). Apart from situations falling within the competence of Europol, Member States are responsible for supervising the information available on the Internet. One access provider has already been prosecuted for providing a site which distributed illegal information. As stated in the reply to Question No H-0202/97 (by Anne McIntosh), the Council attaches the greatest importance to the question of supervising the information made available on the Internet, while trying to reconcile the supervision of information available on sites with the general principles of freedom of information


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2290/99 van Carlos Carnero González (PSE) aan de Raad. Toekomst van de scheepsbouw in Europa.

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
International Monetary Fund
Japan
South Korea
Spain
State aid
World Bank
privatisation
restriction on competition
shipbuilding
tariff negotiations
terms for aid

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 280 E/23 Ten aanzien van de mogelijke strijdigheid van het Les Dos Llometes-project met de bepalingen van aanbeveling 75/65/EEG van de Commissie, van 20 december 1974, aan de lidstaten inzake de beschrming van het architectonisch en natuurlijk erfgoed dient te worden opgemerkt dat in het afgeleid communautair recht een aanbeveling voor de lidstaten een niet-bindende rechtshandeling is. (1) PB L 73 van 14. 3. 1997. (2000/C 280 E/021) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2290/99 van Carlos Carnero GonzÆlez (PSE) aan de Raad (13 december 1999) Betreft: Toekomst van de scheepsbouw in Europa Op 5 november jl. heeft het Europees Verbond van Vakverenigingen in de scheepsbouwsector een staking van vier uur uitgeroepen om het voortbestaan van deze sector te verzekeren met als slogan: (cid:132)Werk voor de scheepswerven, een toekomst voor Europa(cid:148). Op 9 november boog de Raad van ministers van Industrie zich over de situatie in deze sector. In Spanje, waar van oudsher veel scheepswerven zijn gevestigd, werd op 27 oktober jl. twee uur gestaakt op alle scheepswerven van de Grupo Astilleros Espaæoles teneinde hun voortbestaan te verzekeren en te protesteren tegen de privatisering van Astander door de Sociedad Espaæola de Participaciones Industriales. Tegelijkertijd werd bekend dat de Europese Commissie van de Spaanse regering de terugbetaling eiste van een aan de scheepsbouwsector als fiscaal krediet toegekend bedrag van meer dan 18. 000 miljoen pesetas, omdat het hier om staatsteun zou gaan. De Europese Unie moet om economische en sociale redenen en met het oog op de werkgelegenheid absolute prioriteit verlenen aan het veilig stellen van de toekomst van de scheepsbouwsector. Hiertoe is overleg nodig met de vakcentrales, waarbij vooral de werkgelegenheid in een concurrerende openbare sector moet worden gegarandeerd. Kan de Raad de volgende vragen beantwoorden: 1. Welke maatregelen kan de Raad met het oog op de vergadering van november voorstellen om het voortbestaan van de scheepsbouw te verzekeren? 2. Is de Raad op de hoogte van de privatisering van Astander en is hij serieus van mening dat de productie en de werkgelegenheid kunnen worden gewaarborgd door de ontmanteling van de openbare sector? 3. Hoe denkt de Raad over de dumpingpraktijken van landen als Korea en Japan in deze sector? (2000/C 280 E/022) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2311/99 van Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) aan de Raad (13 december 1999) Betreft: Steun aan de scheepsbouw De Europese scheepsbouw verkeert in ernstige moeilijkheden. De Europese Unie dient prioriteit te geven aan het veiligstellen van de toekomst van een concurrerende scheepsbouwsector die bijdraagt tot de economische en sociale ontwikkeling en de handhaving van werkgelegenheid in regio(cid:146)s die vaak te kampen hebben met hoge werkloosheidscijfers. In het verslag van de Commissie aan de Raad over de situatie van de scheepsbouw in de wereld erkent de Europese Commissie dat de Zuid-Koreaanse overheidssubsidies aan de scheepsbouw op mondiaal niveau een destabiliserend effect hebben op deze sector. Heeft de Raad met het oog op de voorbereiding van maatregelen om het evenwicht in deze situatie te herstellen de hoogte van deze overheidssubsidies gekwantificeerd? In verordening van de Raad (EG) nr. 1540/98 (1) van 29 juni 1998 zijn nieuwe bepalingen opgenomen betreffende overheidssteun aan de scheepsbouw, die gelden tot december van het jaar 2000. Is de Raad voornemens om, zolang het diepgaande onderzoek naar overheidssubsidies aan de scheepsbouw in Zuid- Korea nog niet te verlengen? is afgerond, deze productiesubsidies in Europa bij wijze van voorzorgsmaatregel


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2259/99 di Theresa Villiers (PPE-DE) alla Commissione. Discussioni su questioni fiscali.

eurovoc_concepts:
European tax cooperation
data collection
proposal (EU)

text: C 219 E/130 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 Risposta data dal sig. Bolkestein a nome della Commissione (27 gennaio 2000) In risposta all(cid:146)interrogazione dell(cid:146)onorevole parlamentare va osservato che, considerando la sentenza della Corte di giustizia del 24 settembre 1998 relativa alla causa C-76/97 (T(cid:246)gel/Nieder(cid:246)sterreichische Gebietsk- rankenkasse), il trasporto di feriti e malati rientra nell(cid:146)allegato IA, categoria 25, della direttiva 92/50/CEE (1) che coordina le procedure di aggiudicazione degli appalti pubblici di servizi, nella misura in cui il valore del servizio di trasporto supera quello delle cure fornite al malato o al ferito durante il trasporto. In tal caso il trasporto malati deve essere oggetto di un bando di gara pubblico in tutta Europa, qualora esso raggiunga la soglia di valore stabilita nella direttiva. L(cid:146)appalto pu(cid:242) essere attribuito scegliendo l(cid:146)offerta che presenta il prezzo piø basso o quella globalmente piø vantaggiosa in termini economici. La direttiva non prevede altri criteri di aggiudicazione. Enti privati operanti nel campo del trasporto passeggeri hanno recentemente presentato alla Commissione numerosi ricorsi concernenti questa problematica. Tali ricorsi riguardano fatti accaduti in diversi L(cid:228)nder. Sembra che in alcuni L(cid:228)nder i servizi di trasporto di feriti e malati, che sono soggetti all(cid:146)obbligo di pubblicazione, non siano oggetto di bandi di gara. La Commissione ha colto tale problematica e sta tuttora esaminando la prassi di aggiudicazione nei L(cid:228)nder in questione. I suddetti ricorsi riguardano inoltre la questione della compatibilit(cid:224) delle relative leggi dei L(cid:228)nder in materia di soccorsi con le prescrizioni della direttiva 92/50/CEE. Dopo tale disamina la Commissione decider(cid:224) se e quali strumenti utilizzare, tra quelli messi a sua disposizione ai sensi dell(cid:146)articolo 226 (ex articolo 169) del trattato CE, per rimediare alle possibili inosservanze del trattato CE durante l(cid:146)aggiudicazione dei servizi di trasporto di feriti e malati. (1) GU L 209 del 24. 7. 1992. (2000/C 219 E/162) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2259/99 di Theresa Villiers (PPE-DE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Discussioni su questioni fiscali La proposta del 1998 della Commissione europea di aggiornare le disposizioni UE sull(cid:146)assistenza reciproca fra le autorit(cid:224) fiscali in materia di recupero dei crediti (COM(98) 364) Ł all(cid:146)esame del Consiglio dei ministri. Secondo notizie stampa il gruppo di lavoro per le questioni finanziarie in seno al Consiglio sarebbe in ampia misura d(cid:146)accordo sulla natura delle informazioni che le autorit(cid:224) dovrebbero presentare quando chiedono assistenza. Il governo spagnolo avrebbe altres(cid:236) formulato la proposta di creare un gruppo di lavoro per discutere tali questioni. Ai fini della trasparenza, pu(cid:242) la Commissione pronunciarsi su tali iniziative e fornire al Parlamento dettagli in merito all(cid:146)attivit(cid:224) svolta dal gruppo di lavoro nonchØ un(cid:146)indicazione della posizione della Commissione su tali questioni? Risposta data dal sig. Bolkestein In nome della Commissione (21 dicembre 1999) La proposta (1) della Commissione di una direttiva del Parlamento e del Consiglio che modifica la direttiva 76/308/EEC del Consiglio relativa all(cid:146)assistenza reciproca riguardante, tra l(cid:146)altro, il ricupero dei crediti Ł stata oggetto di una prima lettura in Parlamento, secondo la procedura di codecisione. Tenendo conto dei suggerimenti proposti dal Parlamento, la Commissione ha modificato la proposta (2). Tale documento Ł attualmente in fase di discussione da parte del competente gruppo di lavoro del Consiglio e, non appena si raggiunger(cid:224) un accordo, sar(cid:224) ripresentato al Parlamento per la seconda lettura. Tra le competenze del gruppo di lavoro ad hoc sull(cid:146)evasione fiscale che Ł stato creato su suggerimento del governo spagnolo non rientra la discussione di tale proposta. 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/131 Le domande relative all(cid:146)attivit(cid:224) svolta da tale gruppo di lavoro sono di competenza del Consiglio. (1) GU C 269 del 28. 8. 1998. (2) GU C 179 del 24. 6. 1999. (2000/C 219 E/163) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2263/99 di Ewa Hedkvist Petersen (PSE) al Consiglio (13 dicembre 1999) Oggetto: Promuovere la cooperazione nella zona di Barent Dal punto di vista della politica della sicurezza, la cooperazione nella zona di Barent costituisce un aspetto molto importante della dimensione nordica. Tale zona comporta inoltre numerose sfide sociali e ambientali riguardanti ad esempio i trasporti, questione che dovr(cid:224) essere risolta se si vuole garantire una sicurezza comune nella nostra parte dell(cid:146)UE e del mondo. Ci(cid:242) premesso, l(cid:146)interrogante desidera sapere dalla presidenza finlandese quali conclusioni tragga dalla conferenza sulla dimensione nordica svoltasi l(cid:146)11 e 12 novembre scorsi per promuovere lo sviluppo, la cooperazione e la sicurezza nella zona di Barent. Risposta (14 febbraio 2000) ¨ risaputo che l(cid:146)Unione annette grande importanza all(cid:146)iniziativa per la dimensione settentrionale. L(cid:146)obiet- lavorare assieme ai paesi della regione non tivo generale di appartenenti all(cid:146)UE al fine di promuovere la sicurezza europea, la stabilit(cid:224), le riforme democratiche e lo sviluppo sostenibile nell(cid:146)Europa settentrionale. tale iniziativa dell(cid:146)Unione Ł quello di la I paesi della regione del mar di Barents non appartenenti all(cid:146)Unione europea, vale a dire l(cid:146)Islanda, Norvegia e la Federazione russa, sono partner importanti della dimensione settentrionale. Tutti e tre hanno partecipato in modo costruttivo alla conferenza ministeriale di Helsinki e saranno ovviamenti coinvolti nella piø intensa cooperazione prevista dalle conclusioni della Presidenza della conferenza. Tali conclusioni sottolineano che l(cid:146)iniziativa per la dimensione settentrionale mira a promuovere lo sviluppo, la coopera- zione e la sicurezza nella regione del mar di Barents e, piø in generale, nella regione dell(cid:146)Europa settentrionale. Il Consiglio europeo di Helsinki ha invitato la Commissione ad elaborare, in stretta cooperazione con il Consiglio e in consultazione con i paesi partner della dimensione settentrionale della regione, un piano d(cid:146)azione per la dimensione settentrionale. Le conclusioni della Presidenza della conferenza ministeriale pongono inoltre l(cid:146)accento sul ruolo degli organismi regionali esistenti, fra cui il Consiglio euro-artico di Barents, nella futura attivit(cid:224) dell(cid:146)iniziativa per la dimensione settentrionale. Nelle conclusioni della riunione di Hensinki si afferma che gli organismi regionali hanno un ruolo specifico in quanto strumenti atti ad individuare e attuare le priorit(cid:224) della dimensione settentrionale. La promozione dello sviluppo, della cooperazione e della sicurezza nella regione del mar di Barents Ł quindi parte integrante dei futuri lavori svolti nell(cid:146)ambito dell(cid:146)iniziativa per la dimensione settentrionale


title: Kommissionens direktiv 1999/97/EF af 13. december 1999 om ændring af Rådets direktiv 95/21/EF om håndhævelse over for skibe, der anløber Fællesskabets havne og sejler i farvande under medlemsstaternes jurisdiktion, af internationale standarder for skibes sikkerhed, for forureningsforebyggelse samt for leve- og arbejdsvilkår om bord (havnestatskontrol) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
harbour installation
international standard
maritime safety
maritime transport
prevention of pollution
working conditions

text: 23. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 331/67 KOMMISSIONENS DIREKTIV 1999/97/EF af 13. december 1999 om ændring af Rådets direktiv 95/21/EF om håndhævelse over for skibe, der anløber Fællesskabets havne og sejler i farvande under medlemsstaternes jurisdiktion, af internationale standarder for skibes sikkerhed, for forureningsforebyggelse samt for leve- og arbejdsvilkår om bord (havnestats- kontrol) (EØS-relevant tekst) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets direktiv 95/21/EF af 19. juni 1995 om håndhævelse over for skibe, der anløber Fællesskabets havne og sejler i farvande under medlemsstaternes jurisdiktion, af internationale standarder for skibes sikkerhed, for forure- ningsforebyggelse samt for leve- og arbejdsvilkår om bord (havnestatskontrol) (1), senest ændret ved direktiv 98/42/EF (2), navnlig artikel 19, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) Der bør tages hensyn til de ændringer af Den Internatio- nale Søfartsorganisations (IMO) konventioner, proto- koller, kodekser og resolutioner, der er trådt i kraft, og til udviklingerne i forbindelse med Paris-memoran- dummet om havnestatskontrol (Paris MOU); offentliggørelse af oplysninger om skibe, der tilbage- holdes i Fællesskabets havne, i henhold til direktiv 95/ 21/EF, kan tilskynde ejerne til at træffe korrigerende foranstaltninger uden at være tvunget dertil og øge skibsfartsindustriens bevidsthed om sikkerhed; listerne over de oplysninger, der offentliggøres, bør derfor udvides, navnlig med henblik på at inkludere mere detaljerede oplysninger om det pågældende skib, tilbageholdelsen, de trufne foranstaltninger, såvel som oplysninger om skibe, der er blevet nægtet adgang til EF's havne; det bør godtgøres med større klarhed, når fartøjet, mangler, som har medført tilbageholdelse af falder ind under klassifikationsselskabernes overvåg- ningsansvar; effektiviteten af sådanne foranstaltninger bør øges ved hjælp af hyppigere, månedlig offentliggø- relse af oplysninger; større gennemsigtighed om data vedrørende inspektion af skibe er et nødvendigt og vigtigt element til fremme af kvalitet inden for søfart både på fællesskabsniveau og på verdensniveau; metoderne til at gøre sådanne oplys- ninger mere tilgængelige, både hvad angår omfang og tid, bør defineres i samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen; (5) medlemsstaterne bør træffe alle nødvendige foranstalt- ninger til at fjerne enhver retlig hindring for offentliggø- relse af listen over skibe, der er blevet synet, tilbageholdt eller som nægtes adgang til en havn i Fællesskabet, navnlig i givet fald ved hjælp af ændring af den nationale lovgivning vedrørende databeskyttelse; i den generelle målfaktor i bilag I, del II, til direktiv 95/ 21/EF må forbedres på baggrund af de erfaringer, der er forbindelse med gennemførelse heraf; indvundet inden for målfaktorværdien kan tilpasses hyppigt rammerne af Paris MOU og derefter i Sirenac-systemet; det er således tilstrækkeligt at konsul- tere Sirenacs database for at finde et fartøjs målfaktor- værdi; det forekommer derfor unødvendigt at indarbejde denne værdi i direktiv 95/21/EF; indarbejdes den liste over certifikater og dokumenter, der er inde- holdt i bilag II til direktiv 95/21/EF, bør ændres for at tage hensyn til de ændringer af international ret, der er trådt i kraft; de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overens- stemmelse med det udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 12 i Rådets direktiv 93/75/EØF (3) senest ændret ved Kommissionen direktiv 98/74/EF (4) — (6) (7) (8) UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: Artikel 1 I direktiv 95/21/EF foretages følgende ændringer: 1) Artikel 2 ændres således: a) i nr. 1 erstattes ordene »som er gældende den 1. juli 1999« 1998« med »som er gældende den 1. juli b) i nr. 2 erstattes ordene »som affattet den 14. januar 1998« til »som affattet den 1. juli 1999«. 2) Artikel 15 erstattes med følgende: »Artikel 15 Frigørelse af oplysninger: 1. De kompetente myndigheder i hver enkelt medlems- stat træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de i bilag VIII, del 1, opførte oplysninger om skibe, som er blevet tilbageholdt i eller nægtes adgang til en havn i den pågældende medlemsstat i løbet af den foregående måned offentliggøres mindst månedlig. (1) EFT L 157 af 7. 7. 1995, s. 1. (2) EFT L 184 af 27. 6. 1998, s. 40. (3) EFT L 247 af 5. 10. 1993, s. 19. (4) EFT L 276 af 13. 10. 1998, s. 7. L 331/68 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 1999 De oplysninger, der foreligger i Sirenac-systemet om 2. skibe, der er blevet synet i medlemsstaternes havne, som nævnt i bilag VIII, del I og II, skal offentliggøres ved hjælp af passende tekniske ordninger hurtigst muligt efter afslut- ning af inspektion eller ophævelse af tilbageholdelse. 3. Medlemsstaterne og Kommissionen samarbejder med henblik på at fastsætte de i stk. 2 nævnte passende tekniske ordninger. Sirenac-informationssystemet ændres, hvis dette er 4. hensigtsmæssigt, med henblik på at gennemføre oven- nævnte krav. « 3) Bilag I ændres i henhold til bilaget til nærværende direktiv. 4) Bilag II ændres således: a) Punkt 2, syvende led, erstattes med følgende: 33) Hæfte for bulkskibe. 34) Plan for lastning og losning af bulkskibe. « 5) Et nyt bilag VIII tilføjes i bilaget til dette direktiv. Artikel 2 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og admini- strative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest 12 måneder efter vedtagelse af dette direktiv. De under- retter straks Kommissionen herom. Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, skal de inde- holde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentlig- gørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de nationale retsforskrifter, de vedtager på det af dette direktiv omfattede område. »— undtagelsescertifikat, i givet fald inklusive lastforteg- Artikel 3 nelse«. b) Følgende indføjes efter punkt 28: Dette direktiv træder i kraft på syvendedagen efter offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. »29) Plan for behandling af affald og affaldsjournal. 30) Beslutningsstøttesystem for skibsførere af passager- skibe. 31) Plan for SAR-samarbejde for passagerskibe i fast rutefart. 32) Liste over operationelle begrænsninger for passa- gerskibe. Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Artikel 4 Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 1999. På Kommissionens vegne Loyola DE PALACIO Næstformand 23. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 331/69 1) Bilag 1 ændres således: BILAG a) I del I, pkt. 6, udelades udtrykket »slette af klassen« og i stedet skrives »suspenderet eller trukket tilbage fra deres klasse«. b) Del II erstattes med følgende: »II. Prioriteringsfaktorer generelt Følgende skibe skal først og fremmest synes: 1. Skibe, der anløber en havn i en medlemsstat for første gang eller efter et fravær på 12 måneder eller derover. Ved anvendelse af disse kriterier skal medlemsstaterne også tage hensyn til inspektioner, der er foretaget af parterne i MOU. Foreligger de nødvendige oplysninger i den forbindelse ikke, baserer medlemsstaterne sig på de data, der foreligger i Sirenac, og inspicerer de skibe, der ikke er blevet registreret i Sirenac siden ibrugtagningen af denne database den 1. januar 1993. 2. Skibe, der ikke er blevet synet af en medlemsstat i de seneste seks måneder. 3. Skibe, for hvilke de lovpligtige certifikater om skibets konstruktion og udstyr er udstedt i overensstem- melse med konventionerne, og hvor klassifikationscertifikaterne er udstedt af en organisation, der ikke er anerkendt i henhold til Rådets direktiv 94/57/EF af 22. november 1994 om fælles regler og standarder for organisationer, der udføres inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbin- delse hermed (EFT L 319 af 12. 12. 1994, s. 20). 4. Skibe, hvis flagstat er opført i den rullende treårsoversigt over gennemsnitlige tilbageholdelser og forsin- kelser, som offentliggøres i årsrapporten for MOU. 5. Skibe, der har fået tilladelse til at forlade en havn i en medlemsstat på visse betingelser, f. eks. : a) mangler, der skal være udbedret før afsejlingen b) mangler, der skal udbedres i næste havn c) mangler, der skal udbedres inden 14 dage d) mangler, hvortil andre specifikke betingelser er knyttet. Hvis foranstaltninger er blevet truffet i forbindelse med skibet, og alle mangler er blevet afhjulpet, tages dette i betragtning. 6. Skibe, om hvilke der er blevet konstateret mangler under den tidligere inspektion, alt efter antallet af mangler. 7. Skibe, som er blevet tilbageholdt i en tidligere havn. 8. Skibe fra en flagstat, som ikke har ratificeret alle relevante internationale konventioner i henhold til dette direktivs artikel 2. 9. Skibe fra en flagstat, hvis mangelniveau ligger over gennemsnittet. 10. Skibe i en klasse, hvis mangelniveau ligger over gennemsnittet. 11. Skibe i en kategori, som skal underkastes udvidet inspektion (i henhold til artikel 7 i nærværende direktiv). 12. Andre skibe, der er over 13 år gamle. De kompetente myndigheder skal ved fastsættelse af ovennævnte skibes prioriteringsrækkefølge tage hensyn til rækkefølgen i den generelle målfaktor i Sirenac-informationssystemet i henhold til Paris MOU, bilag I, afsnit 1. Større målfaktor betyder højere prioritering. Målfaktoren er summen af de gældende faktorværdier som defineret inden for rammerne af MOU. Punkt 5, 6 og 7 gælder kun for inspektioner, der er foretaget i de seneste 12 måneder. Den generelle målfaktor omfatter mindst summen af værdierne i punkt 3, 4, 8, 9, 10, 11 og 12. Hvis Kommissionen inden for tre måneder efter indførelse af nye målfaktorværdier inden for rammen af MOU er af den mening, at disse værdier ikke er hensigtsmæssige, kan den, i henhold til proceduren i artikel 19 i direktiv 95/21/EF, beslutte, at disse værdier ikke er gældende i henhold til dette direktiv. « 2) Nyt bilag VIII tilføjes: »BILAG VIII OFFENTLIGGØRELSE AF OPLYSNINGER VEDRØRENDE TILBAGEHOLDELSE OG INSPEKTION I MEDLEMSSTATERNES HAVNE (i henhold til artikel 15) I. Oplysninger, der offentliggøres i henhold til artikel 15, stk. 1, skal indeholde følgende: L 331/70 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 1999 — skibets navn — IMO-nummer — skibets type — tonnage (gt) — bygningsår — navn og adresse på skibets ejer eller operatør — flagstat — klassifikationsselskabet/klassifikationsselskaberne, hvor dette er relevant, som har udstedt eventuelt klassecerti- fikat til dette skib — klassifikationsselskabet/klassifikationsselskaberne, og/eller enhver anden part, som har udstedt certifikater til dette skib i overensstemmelse med konventionerne på flagstatens vegne, inklusive angivelse af de udstedte certifikater — antallet af tilbageholdelser i de seneste 24 måneder — land og havn, hvor tilbageholdelsen har fundet sted — dato, hvorpå tilbageholdelsen har fundet sted — tilbageholdelsens varighed, angivet i dage — antallet af konstaterede mangler og grundene til tilbageholdelse udtrykt på klar og utvetydig måde — når skibet nægtes adgang til en havn i Fællesskabet, angives grundene hertil på klar og utvetydig måde — angivelse af, om det klassifikationsselskab, eller andet privat organ, som udførte den relevante vurdering, havde noget ansvar forbundet med de mangler, som alene eller tilsammen førte til tilbageholdelse — beskrivelse af de foranstaltninger, der er blevet truffet for et skib, der har fået tilladelse til at fortsætte til nærmeste passende reparationsværft, eller som er blevet nægtet adgang til en havn i Fællesskabet. II. De oplysninger om inspicerede skibe, der offentliggøres i henhold til artikel 15, stk. 2, skal indeholde følgende: — skibets navn — IMO-nummer — skibets type — tonnage (gt) — bygningsår — navn og adresse på skibets ejer eller operatør — flagstat — klassifikationsselskabet/klassifikationsselskaberne, hvor det er relevant, som har udstedt eventuelle klassecertifi- kater til dette skib — klassifikationsselskabet/klassifikationsselskaberne og/eller enhver anden part, som har udstedt certifikater til dette skib i overensstemmelse med konventionerne på flagstatens vegne, inklusive angivelse af de udstedte certifikater — land, havn og dato, hvor inspektion blev foretaget — antallet af mangler, pr. mangelkategori. «


title: QUESTION ÉCRITE E-2345/99 posée par Salvador Jové Peres (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) à la Commission. Importations de tomates en provenance du Maroc.

eurovoc_concepts:
EU market
Morocco
agricultural market
association agreement (EU)
economic consequence
fruit vegetable
import (EU)
international trade
market stabilisation
tariff quota
trade agreement (EU)
voluntary restraint agreement

text: C 225 E/110 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 Le CSAH a de nouveau traitØ de la toxicologie des aflatoxines lors de sa 108e session plØniŁre en septembre 1997 (3) (cid:224) la lumiŁre d(cid:146)une Øvaluation (4) du comitØ mixte FAO-OMS d(cid:146)experts des additifs alimentaires (CMEAA). Le CSAH a reconnu l(cid:146)intense effort accompli par le CMEAA pour rØaliser une Øvaluation quantitative des risques par combinaison des pouvoirs carcinogŁnes et des donnØes relatives (cid:224) l(cid:146)exposition humaine. Cependant, le comitØ a Øgalement relevØ plusieurs limitations et hypothŁses, inhØrentes (cid:224) cette approche, qui ont ØtØ clairement exposØes dans le rapport. Le comitØ scientifique de l(cid:146)alimentation humaine a notØ que la toxicologie des aflatoxines n(cid:146)est pas mise en question par le CMEAA lorsqu(cid:146)il affirme que «les aflatoxines comptent parmi les plus mutagŁnes et cancØrigŁnes connues» et Øgalement que plusieurs dØclarations du CMEAA ne sont pas incompatibles avec l(cid:146)avis exprimØ par le CSAH en 1994 sur les aflatoxines et a conclu que cet avis reste valable. Sur la base de cette Øvaluation, l(cid:146)Øtablissement de teneurs maximales, en sus de mesures de prØvention visant (cid:224) Øviter la contamination, contribue (cid:224) la protection des consommateurs. Ces limites doivent Œtre fixØes (cid:224) un niveau aussi bas que possible. les substances potentiellement La Commission est tout (cid:224) fait consciente de l(cid:146)importance de la production de noix du BrØsil pour les conditions sociales des producteurs locaux et pour la sauvegarde de la forŒt amazonienne. Aussi la Commission examine-t-elle actuellement, dans le cadre de programmes de coopØration technique avec les pays concernØs, quelle assistance technique et financiŁre peut Œtre fournie afin de maintenir la production de noix du BrØsil comme moyen de prØserver la biodiversitØ de la forŒt tropicale amazonienne, d(cid:146)accro(cid:238)tre la qualitØ des noix du BrØsil en ce qui concerne leur teneur en aflatoxine et d(cid:146)amØliorer les conditions sociales des petits producteurs locaux. Cependant, ces objectifs sont secondaires par rapport (cid:224) la protection des consommateurs europØens contre les dangers pour la santØ publique de la contamination par l(cid:146)aflatoxine. JO L 201 du 17. 7. 1998, p. 43 et p. 93. (1) (2) Rapports du ComitØ scientifique de l(cid:146)alimentation humaine, 35e sØrie. (3) Compte rendu de la 108e rØunion du comitØ scientifique de l(cid:146)alimentation humaine, qui s(cid:146)est tenue du 18 au 19 septembre 1997 (cid:224) Bruxelles. 49e rØunion, Rome, 17-26 juin 1997, synthŁse et conclusions, section jointe. (4) (2000/C 225 E/113) QUESTION (cid:201)CRITE E-2344/99 posØe par Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Importations de tomates en provenance du Maroc Bien qu(cid:146)il existe un quota de 150. 676 tonnes pour les importations de tomates en provenance du Maroc, entre le mois d(cid:146)octobre 1998 et le mois de mars 1999, le Maroc en a exportØ 181. 542 tonnes vers l(cid:146)UE, en violation de l(cid:146)article 2, point 4, du protocole relatif au rØgime applicable (cid:224) l(cid:146)importation dans la CommunautØ de produits agricoles originaires du Maroc, qui stipule: «Le Maroc s(cid:146)engage (cid:224) ce que les exportations totales vers la CommunautØ au cours des pØriodes considØrØes et aux conditions prØvues au prØsent protocole ne dØpassent pas les quantitØs convenues aux articles 3 et 4». Quelles mesures la Commission a-t-elle l(cid:146)intention de prendre (cid:224) l(cid:146)avenir pour assurer le respect du protocole? Comment envisage-t-elle de compenser le manque (cid:224) gagner des producteurs communautaires en raison du non-respect du protocole? (2000/C 225 E/114) QUESTION (cid:201)CRITE E-2345/99 posØe par Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Importations de tomates en provenance du Maroc La Maroc a violØ l(cid:146)article 3 du protocole relatif au rØgime applicable (cid:224) l(cid:146)importation dans la CommunautØ de produits agricoles originaires du Maroc, qui prØvoit la rØpartition mensuelle du quota et une marge de 20 % de dØpassement autorisØe. Aussi, en novembre et en janvier de la derniŁre campagne, le Maroc a-t-il provoquØ l(cid:146)effondrement des marchØs et entra(cid:238)nØ des pertes substantielles pour le secteur. 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/111 Quelles mesures la Commission a-t-elle l(cid:146)intention de prendre (cid:224) l(cid:146)avenir pour assurer le respect du protocole? Comment envisage-t-elle de compenser le manque (cid:224) gagner des producteurs communautaires dß au non-respect du protocole? (2000/C 225 E/115) QUESTION (cid:201)CRITE E-2346/99 posØe par Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Importations de tomates en provenance du Maroc Pour quelle raison la Commission de l(cid:146)UE n(cid:146)a-t-elle pas assurØ le suivi du quota, et n(cid:146)a-t-elle pas adoptØ les mesures nØcessaires pour empŒcher le Maroc de dØpasser le volume d(cid:146)exportation de tomates prØvu par l(cid:146)accord d(cid:146)association et par son protocole numØro 1, relatif au rØgime applicable (cid:224) l(cid:146)importation dans la CommunautØ de produits originaires du Maroc, et plus prØcisØment (cid:224) son article 3? (2000/C 225 E/116) QUESTION (cid:201)CRITE E-2347/99 posØe par Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Importations de tomates en provenance du Maroc Pour quelle raison la Commission europØenne n(cid:146)a-t-elle pas exigØ du Maroc qu(cid:146)il verse le droit de douane spØcifique applicable lorsque le prix de ses exportations se situe en dessous du prix d(cid:146)entrØe Øtabli dans l(cid:146)accord d(cid:146)association, comme le prØvoit l(cid:146)article 2 du protocole no 1? (2000/C 225 E/117) QUESTION (cid:201)CRITE E-2348/99 posØe par Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) et Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Importations de tomates en provenance du Maroc Pour quelle raison la Commission de l(cid:146)UE n(cid:146)a-t-elle pas adoptØ les mesures nØcessaires pour que le Maroc respecte la rØpartition mensuelle du quota et la marge de 20 % de dØpassement autorisØe par l(cid:146)accord d(cid:146)association et l(cid:146)article 3 de son protocole no 1? (2000/C 225 E/118) QUESTION (cid:201)CRITE P-2483/99 posØe par Fernando FernÆndez Mart(cid:237)n (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Importations illØgales de tomates d(cid:146)origine marocaine (16 dØcembre 1999) En application des accords conclus entre l(cid:146)Union europØenne et le Royaume du Maroc, la production de tomates marocaines peut Œtre ØcoulØe sur le marchØ europØen au tarif de 500 euros par tonne et (cid:224)


title: QUESTION ÉCRITE E-2262/99 posée par Ward Beysen (ELDR) à la Commission. Directive 96/92.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
common commercial policy
electrical industry
labour market
liberalisation of the market
private sector
public sector
restriction on competition

text: 18. 7. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 203 E/159 RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (10 janvier 2000) La Commission se prØoccupe beaucoup du bien-Œtre des animaux et y accorde une haute prioritØ. Il existe des rŁgles communautaires en matiŁre de protection des chevaux dans les Ølevages, durant leur transport et au moment de l(cid:146)abattage. ConformØment au nouveau protocole sur la protection et le bien-Œtre des animaux, annexØ au traitØ CE, la CommunautØ et les (cid:201)tats membres, lorsqu(cid:146)ils formulent et mettent en (cid:156)uvre la politique communautaire dans les domaines de l(cid:146)agriculture, des transports, du marchØ intØrieur et de la recherche, tiennent pleinement compte des exigences du bien-Œtre des animaux. En revanche, et en ce qui concerne notamment le bien-Œtre des animaux, l(cid:146)utilisation de chevaux dans des manifestations historiques et traditionnelles (cid:224) l(cid:146)intØrieur d(cid:146)un (cid:201)tat membre n(cid:146)est pas actuellement du ressort de la CommunautØ et relŁve donc de la seule compØtence de l(cid:146)(cid:201)tat membre concernØ. (2000/C 203 E/205) QUESTION (cid:201)CRITE E-2262/99 posØe par Ward Beysen (ELDR) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Directive 96/92 La libØralisation des marchØs de l(cid:146)Ønergie entra(cid:238)ne une vague de concentrations et les premiŁres fusions transfrontaliŁres ou reprises se sont dØj(cid:224) annoncØes. Quelle est la position de la Commission face (cid:224) ces Øvolutions et dans quelle mesure est-il tenu compte des consØquences qui en rØsultent pour l(cid:146)emploi? La directive 96/92 (1) fixe les principes pour l(cid:146)ouverture du marchØ europØen de l(cid:146)ØlectricitØ, secteur dans lequel l(cid:146)objectif est d(cid:146)arriver (cid:224) une ouverture Øconomique Øquivalente dans les (cid:201)tats membres. Le deuxiŁme rapport de la Commission sur l(cid:146)harmonisation ØnumŁre des aspects qui doivent encore Œtre rØglØs afin de garantir cette ouverture Øquivalente, sans parler de l(cid:146)effet de distorsion de la concurrence causØ par la diversitØ des structures de propriØtØ des entreprises distributrices d(cid:146)ØlectricitØ dans l(cid:146)Union europØenne. (cid:201)tant donnØ la diversitØ des coßts du capital entre les entreprises privØes cotØes en bourse et les entreprises publiques, les entreprises privØes sont de plus en plus confrontØes (cid:224) des conditions de concurrence inØgales, aussi bien pour ce qui concerne l(cid:146)acquisition de nouvelles entreprises que pour l(cid:146)offre directe de produits et de services sur le marchØ. Quelles mesures la Commission envisage-t-elle de prendre pour corriger cette dØrive? (1) JO L 27 du 30. 1. 1997, p. 20. RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (21 dØcembre 1999) Comme l(cid:146)Honorable Parlementaire l(cid:146)indique (cid:224) juste titre, la Commission doit veiller (cid:224) ce que le processus de libØralisation soit menØ en tenant compte des inquiØtudes lØgitimes pour l(cid:146)avenir de l(cid:146)emploi dans l(cid:146)industrie de l(cid:146)ØlectricitØ. Il va sans dire que la restructuration aura lieu, mais le besoin urgent d(cid:146)introduire la concurrence dans ce secteur est la compØtitivitØ de l(cid:146)industrie communautaire, ce qui aura un effet bØnØfique pour l(cid:146)emploi dans les industries (cid:224) haute intensitØ ØnergØtique. De plus, les retombØes pour le citoyen sont positives. Selon les rØsultats prØliminaires d(cid:146)une Øtude qui vient d(cid:146)Œtre communiquØe (cid:224) la Commission, entre 1996 et 1998, la baisse des prix de l(cid:146)ØlectricitØ a ØtØ aussi rapide pour les mØnages que pour l(cid:146)industrie. tout aussi manifeste. Le processus de libØralisation accro(cid:238)t incombe au premier chef aux (cid:201)tats membres, Bien que la responsabilitØ de l(cid:146)emploi la Commission reconna(cid:238)t qu(cid:146)elle se doit de jouer un r(cid:244)le moteur dans ce domaine. Elle a donc lancØ une Øtude (cid:224) ce sujet dont l(cid:146)objectif ne consiste pas (cid:224) mesurer les effets quantitatifs sur l(cid:146)emploi dans l(cid:146)industrie de l(cid:146)ØlectricitØ, t(cid:226)che impossible compte tenu de la croissance de l(cid:146)emploi dans les industries (cid:224) haute intensitØ ØnergØtique due (cid:224) la baisse des prix de l(cid:146)ØlectricitØ, ce qui donnerait une fausse image de la situation. Toutefois, l(cid:146)objectif est de diffuser et de tirer parti de l(cid:146)expØrience des pays oø la libØralisation du marchØ de l(cid:146)ØlectricitØ a dØj(cid:224) eu lieu, tout en guidant les (cid:201)tats membres en matiŁre de reconversion des travailleurs, de crØation de nouveaux emplois dans de nouveaux secteurs de l(cid:146)industrie de l(cid:146)ØlectricitØ, de description des C 203 E/160 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 7. 2000 profils professionnels les plus menacØs et de solutions de reconversion. Les premiers rØsultats de cette Øtude devraient Œtre disponibles au dØbut de l(cid:146)an 2000. La Commission les communiquera immØdiatement aux (cid:201)tats membres et dØterminera la suite qui y sera donnØe. En ce qui concerne les Øventuelles distorsions de la concurrence entre les entreprises publiques et privØes, la Commission suivra de prŁs le comportement des concurrents de l(cid:146)industrie de l(cid:146)ØlectricitØ, comme elle le fait dØj(cid:224) pour d(cid:146)autres industries. Il incombe (cid:224) la Commission de veiller (cid:224) ce que les entreprises publiques (cid:129) ou toute autre entreprise concernØe (cid:129) ne bØnØficient pas d(cid:146)avantages abusifs, par exemple des aides publiques dont ne disposent pas les autres entreprises. (cid:192) cette fin, la Commission examine les fusions, les acquisitions et les autres opØrations menØes sur le marchØ de la concurrence. (2000/C 203 E/206) QUESTION (cid:201)CRITE P-2265/99 posØe par Ari Vatanen (PPE-DE) (cid:224) la Commission (24 novembre 1999) Objet: Article 141 de l(cid:146)acte d(cid:146)adhØsion de la Finlande (cid:224) l(cid:146)Union europØenne L(cid:146)acte d(cid:146)adhØsion de la Finlande (cid:224) l(cid:146)Union europØenne (UE) prØvoit, dans son article 141, la possibilitØ d(cid:146)avoir recours (cid:224) des aides nationales directes en cas de subsistance de difficultØs graves rØsultant de l(cid:146)adhØsion. Au cours de la pØriode de transition de cinq ans, la Finlande a pu accorder des aides transitoires. Cette pØriode de transition se termine (cid:224) la fin de l(cid:146)annØe 1999, mettant fin (cid:224) l(cid:146)octroi de ces aides. Il a ØtØ calculØ que, si l(cid:146)on ne prØvoit aucune aide de remplacement, les revenus des Øleveurs d(cid:146)animaux domestiques, des producteurs de cultures sous serre et des producteurs de lØgumes de pleine terre du Sud de la Finlande seraient immØdiatement rØduits de 30 (cid:224) 90 %. Les conclusions du Conseil europØen de Luxembourg de 1997 prØcisent que l(cid:146)activitØ agricole doit pouvoir s(cid:146)exercer sur tout le territoire europØen, y compris les rØgions (cid:224) problŁmes spØcifiques. L(cid:146)abandon des aides prØvues (cid:224) l(cid:146)article 141 entra(cid:238)nerait non seulement un accroissement inadmissible des diffØrences de niveaux d(cid:146)aide entre le Sud de la Finlande et le reste du pays, mais ferait Øgalement perdre (cid:224) l(cid:146)UE toute crØdibilitØ, en particulier auprŁs des agriculteurs. Quelles sont les intentions de la Commission pour permettre d(cid:146)assurer le maintien des aides prØvues par l(cid:146)acte d(cid:146)adhØsion de la Finlande? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (8 dØcembre 1999) La Commission examine actuellement un rapport prØsentØ par la Finlande concernant les difficultØs auxquelles est confrontØe l(cid:146)agriculture dans le Sud de la Finlande, ainsi qu(cid:146)une notification d(cid:146)un programme d(cid:146)aide national au titre de l(cid:146)article 141 de l(cid:146)acte d(cid:146)adhØsion, conformØment aux dispositions de l(cid:146)article 143 de l(cid:146)acte d(cid:146)adhØsion et de l(cid:146)article 88 (ex article 93) du traitØ CE. Lorsque cet examen sera achevØ, la Commission prendra les mesures appropriØes. (2000/C 203 E/207) QUESTION (cid:201)CRITE P-2266/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Renvoi de la section grecque de l(cid:146)ONG «MØdecins sans frontiŁres» (24 novembre 1999) La rØcente exclusion de la section grecque de l(cid:146)ONG «MØdecins sans frontiŁres», au motif qu(cid:146)elle a, sans autorisation, portØ secours (cid:224) deux personnes impliquØes dans la crise du Kosovo, n(cid:146)est pas sans susciter un profond Ømoi quant (cid:224) l(cid:146)application du principe adoptØ par l(cid:146)Union europØenne elle-mŒme, selon lequel l(cid:146)aide humanitaire doit Œtre dispensØe aux populations dans le besoin et ne faire l(cid:146)objet d(cid:146)aucune discrimination nationale ou religieuse


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2628/1999 af 13. december 1999 om levering af korn som fødevarehjælp

eurovoc_concepts:
Somalia
food aid
maize

formats: pdf print

text: 14. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 321/5 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2628/1999 af 13. december 1999 om levering af korn som fødevarehjælp KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1292/96 af 27. juni 1996 om fødevarehjælpspolitik og fødevarehjælpsforvalt- ning og om særlige aktioner til støtte for fødevaresikker- heden (1), særlig artikel 24, stk. 1, litra b), og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Den nævnte forordning indeholder en liste over de lande og organer, der kan modtage fællesskabsbistand, og fast- sætter de generelle kriterier for transport af fødevare- hjælpen ud over fob-stadiet; som følge af flere afgørelser vedrørende tildeling af føde- varehjælp har Kommissionen tildelt visse modtagere korn; disse leveringer bør foretages i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2519/97 af 16. december 1997 om almindelige bestemmelser af tilvejebringelse produkter, der i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1292/96 skal leveres som led i Fællesskabets fødevare- Fællesskabet for i hjælp (2); det er blandt andet nødvendigt at præcisere frister og leveringsbetingelser for at kunne bestemme de heraf følgende omkostninger — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Med henblik på levering som fødevarehjælp til de i bilaget anførte modtagere skal der i Fællesskabet tilvejebringes korn efter bestemmelserne i forordning (EF) nr. 2519/97 og på de i bilaget anførte betingelser. Tildeling af leveringerne sker ved licitation. Den bydende anses for at være bekendt med de generelle og særlige betingelser og for at have accepteret dem. Enhver anden betingelse eller ethvert forbehold i hans bud anses for ikke at være skrevet. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 166 af 5. 7. 1996, s. 1. (2) EFT L 346 af 17. 12. 1997, s. 23. L 321/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 12. 1999 BILAG PARTI A 1. Aktion nr. : 10/99. 2. Modtager (2): World Food Programme (WFP), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Rom. Tlf. (39-6) 65 13 29 88; telex 626675 WFP I; fax 65 13 28 44/3. 3. Modtagerens repræsentant: udpeges af modtageren. 4. Bestemmelsesland: Somalia. 5. Produkt, der skal tilvejebringes: majs. 6. Samlet mængde (tons netto): 8 000. 7. Antal partier: 1. 8. Produktets karakteristika og kvalitet (3) (5): se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (II A 1 d)). 9. Emballering (8): se EFT C 267 af 13. 9. 1996, s. 1 (1. 0 A 1. c) 2. c) og B. 3). 10. Etikettering eller mærkning (6): se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (II. A. 3). — sprog, der skal benyttes ved mærkningen: engelsk — Yderligere angivelser: — 11. Den måde, produktet tilvejebringes på: Fællesskabets marked. 12. Forudset leveringsstadium: frit afskibningshavn, fob stuvet (7). 13. Alternativt leveringsstadium: — 14. a) Afskibningshavn: — b) Lasteadresse: — 15. Lossehavn: — 16. Bestemmelsessted: — — transithavn eller -lager: — — transportvej over land: — 17. Periode eller sidste dato for levering på det forudsete stadium: — første frist: 24. 1. -13. 2. 2000 — anden frist: 7. -27. 2. 2000. 18. Periode eller sidste dato for levering på det alternative stadium: — første frist: — — anden frist: — 19. Frist for indgivelse af bud (klokken 12, Bruxelles-tid): — første frist: 4. 1. 2000 — anden frist: 18. 1. 2000. 20. Budsikkerhedens størrelse: 5 EUR/t. 21. Adresse for indsendelse af bud og budsikkerheder (1): Bureau de l'aide alimentaire, Attn. Mr. T. Vestergaard Bâtiment Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel; telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03/296 70 04 (udelukkende). 22. Eksportrestitution (4): Restitutionen anvendelig den 31. 12. 1999, fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2500/1999 (EFT L 304 af 27. 11. 1999, s. 11). 14. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 321/7 Noter: (1) Yderligere oplysninger: André Debongnie tlf. (32-2) 295 14 65 Torben Vestergaard tlf. (32-2) 299 30 50. (2) Leverandøren retter så hurtigt som muligt henvendelse til modtageren eller hans repræsentant for at aftale, hvilke forsendelsesdokumenter der er nødvendige. (3) Leverandøren overdrager modtageren en attest fra en officiel instans, hvori det for det leverede produkts vedkom- mende attesteres, at de gældende normer vedrørende nuklear stråling i den pågældende medlemsstat ikke er blevet indeholde oplysning om indholdet af cæsium 134 og 137 og af jod 131. overtrådt. Radioaktivitetsattesten skal (4) Kommissionens forordning (EF) nr. 259/98 (EFT L 25 af 31. 1. 1998, s. 39) er gældende for eksportrestitutionen. Den i artikel 2 i ovennævnte forordning anførte dato er den, der omhandles i punkt 22 i dette bilag. Leverandørens opmærksomhed henledes på artikel 4, stk. 1, sidste afsnit, i nævnte forordning. Der fremsendes kopi af licensen, så snart udførselsangivelsen er antaget (fax (32-2) 296 20 05). (5) Leverandøren skal ved varens levering overbringe modtageren eller hans repræsentant følgende dokumenter: — phytosanitært certifikat. (6) Uanset EFT C 114 af 29. 4. 1991, punkt II A 3 c) affattes påskriften således: »Det Europæiske Fællesskab«. (7) Kontrol af mængde og kvalitet sker for hver 2 500 ton. (8) Med henblik på eventuel omladning i andre sække skal tilslagsmodtageren levere 2 % tomme ekstra sække af samme kvalitet som de sække, hvori varen er emballeret, med et stort R påført efter påskriften


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2344/99 från Salvador Jové Peres (GUE/NGL) och Pedro Marset Campos (GUE/NGL) till kommissionen. Import av tomater från Marocko.

text: C 225 E/110 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Vetenskapliga livsmedelskommittØn diskuterade p(cid:229) nytt aflatoxinens toxicitet vid sitt 108:e plenarm(cid:246)te i september 1997 (3) mot bakgrund av en utv(cid:228)rdering av FAO/WHO:s gemensamma expertkommittØ f(cid:246)r livsmedelstillsatser (JECFA) (4). Vetenskapliga livsmedelskommittØn v(cid:228)rdesatte det stora arbete som JECFA hade gjort f(cid:246)r att kunna genomf(cid:246)ra en kvantitativ riskbed(cid:246)mning genom att kombinera cancerframkal- lande potens och uppgifter om exponering av m(cid:228)nniskor. Vetenskapliga livsmedelskommittØn noterade ocks(cid:229) de m(cid:229)nga begr(cid:228)nsningar och hypoteser som h(cid:246)r till detta tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt, vilka tydligt hade lagts fram i rapporten. Vetenskapliga livsmedelskommittØn observerade dessutom att aflatoxins toxicitet inte ifr(cid:229)gas(cid:228)tts av JECFA ((cid:148)aflatoxin h(cid:246)r till de mest potenta mutagena och cancerframkallande k(cid:228)nda (cid:228)mnena(cid:148)) och att flera av JECFA:s uttalanden inte var of(cid:246)renliga med Vetenskapliga livsmedelskommittØns yttrande om aflatoxiner, som avgavs 1994, och drog slutsatsen att detta yttrande fortfarande var giltigt. P(cid:229) grundval av denna bed(cid:246)mning anser man att fastst(cid:228)llandet av h(cid:246)gsta till(cid:229)tna halter vid sidan av f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att undvika kontaminering bidrar till att skydda konsumenterna. Dessa gr(cid:228)nsv(cid:228)rden m(cid:229)ste fastst(cid:228)llas s(cid:229) l(cid:229)gt som det rimligtvis (cid:228)r m(cid:246)jligt. Kommissionen (cid:228)r mycket medveten om hur viktig produktionen av paran(cid:246)tter (cid:228)r f(cid:246)r de de lokala producenternas sociala f(cid:246)rh(cid:229)llanden och f(cid:246)r bevarandet av skogen i Amazonas. D(cid:228)rf(cid:246)r h(cid:229)ller kommis- sionen p(cid:229) att inom ramen f(cid:246)r de tekniska samarbetsprogrammen med de ber(cid:246)rda l(cid:228)nderna granska hurdant tekniskt och ekonomiskt st(cid:246)d som kan ges f(cid:246)r att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla produktionen av paran(cid:246)tter och p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt bevara den biologiska m(cid:229)ngfalden i regnskogen i Amazonas, f(cid:246)rb(cid:228)ttra kvaliteten p(cid:229) paran(cid:246)tter n(cid:228)r det g(cid:228)ller aflatoxinhalten samt f(cid:246)rb(cid:228)ttra de sociala f(cid:246)rh(cid:229)llandena f(cid:246)r de sm(cid:229), lokala producenterna. Dessa m(cid:229)l kommer emellertid i andra hand efter skyddet av europeiska konsumenter mot h(cid:228)lsorisker som aflatoxinkontamination orsakar. EGT L 201, 17. 7. 1998, s. 43 och s. 93. (1) (2) Vetenskaliga livsmedelskommittØns rapporter, serie 35. (3) (4) Protokoll f(cid:246)r Vetenskaliga livsmedelskommittØns 108:e m(cid:246)te den 18(cid:141)19 september 1997 i Bryssel. 49:e m(cid:246)tet, Rom, 17(cid:141)26 juni 1997, sammanfattning och slutsatser i bilagan. (2000/C 225 E/113) SKRIFTLIG FR¯GA E-2344/99 fr(cid:229)n Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) och Pedro Marset Campos (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: Import av tomater fr(cid:229)n Marocko (13 december 1999) F(cid:246)r tomater fr(cid:229)n Marocko finns det en importkvot p(cid:229) 150 676 ton. Trots detta exporterade Marocko 181 542 ton till EU mellan oktober 1998 och mars 1999, och kr(cid:228)nkte d(cid:228)rmed best(cid:228)mmelserna i artikel 2. 4 i protokollet om ordningen f(cid:246)r import till Europeiska gemenskapen av jordbruksprodukter med ursprung i Marocko. Enligt best(cid:228)mmelserna f(cid:246)rpliktar sig Marocko att se till att den totala exporten till Europeiska gemenskapen under de ber(cid:246)rda perioderna och enligt de villkor som fastst(cid:228)lls i protokollet inte (cid:246)verstiger den m(cid:228)ngd som (cid:246)verenskommit enligt protokollets artikel 3 och 4. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder t(cid:228)nker kommissionen vidta f(cid:246)r att se till att protokollets best(cid:228)mmelser efterlevs i framtiden? Hur t(cid:228)nker kommissionen kompensera gemenskapsproducenterna f(cid:246)r de ekonomiska f(cid:246)rluster som upp- st(cid:229)r p(cid:229) grund av att protokollet inte f(cid:246)ljts? (2000/C 225 E/114) SKRIFTLIG FR¯GA E-2345/99 fr(cid:229)n Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) och Pedro Marset Campos (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: Import av tomater fr(cid:229)n Marocko (13 december 1999) Marocko har kr(cid:228)nkt best(cid:228)mmelserna i artikel 3 i protokollet om ordningen f(cid:246)r import till Europeiska gemenskapen av jordbruksprodukter med ursprung i Marocko. Enligt best(cid:228)mmelserna skall kvoten f(cid:246)rdelas j(cid:228)mnt p(cid:229) (cid:229)rets m(cid:229)nader, med en till(cid:229)ten marginal f(cid:246)r avvikelser p(cid:229) 20 %. Under november och januari den g(cid:229)ngna s(cid:228)songen framkallade Marocko prisras p(cid:229) marknaderna och orsakade sektorn kraftig ekonomisk skada


title: Verordnung (EG) Nr. 2652/1999 des Rates vom 13. Dezember 1999 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 772/1999 zur Einführung endgültiger Antidumping- und Ausgleichszölle auf die Einfuhren von gezüchtetem Atlantischen Lachs mit Ursprung in Norwegen

eurovoc_concepts:
Norway
anti-dumping duty
countervailing charge
fish farming
import
sea fish

text: 17. 12. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 325/1 I (Veröffentlichungsbedürftige Rechtsakte) VERORDNUNG (EG) Nr. 2652/1999 DES RATES vom 13. Dezember 1999 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 772/1999 zur Einführung endgültiger Antidumping- und Ausgleichszölle auf die Einfuhren von gezüchtetem Atlantischen Lachs mit Ursprung in Norwegen DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, betroffene Ware auf dem Gemeinschaftsmarkt zu oder über den entsprechenden in der Verpflichtung vorgese- henen Mindestpreisen zu verkaufen. gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehö- renden Ländern (1), insbesondere auf Artikel 8 Absatz 9 und Artikel 9, (3) gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 2026/97 des Rates vom 6. Oktober 1997 über den Schutz gegen subventionierte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehö- renden Ländern (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 9 und Artikel 15, auf Vorschlag der Kommission nach Konsultationen im Bera- tenden Ausschuß, (4) in Erwägung nachstehender Gründe: A. VORLÄUFIGE ZÖLLE (1) (2) Im Rahmen der Antidumping- und der Antisubventions- untersuchungen, die durch zwei Bekanntmachungen im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften (3) eingeleitet worden waren, nahm die Kommission mit dem Beschluß 97/634/EG (4) die vom Königreich Norwegen und von 190 norwegischen Ausführern angebotenen Verpflich- tungen im Zusammenhang mit den Antidumping- und Antisubventionsverfahren betreffend die Einfuhr von gezüchtetem Atlantischen Lachs mit Ursprung in Norwegen an. Nach dem Wortlaut der Verpflichtungen wird es als Verpflichtungsverletzung angesehen, wenn (außer bei höherer Gewalt) nicht innerhalb einer bestimmten Frist Vierteljahresberichte über alle Verkäufe an die ersten unabhängigen Käufer in der Gemeinschaft vorgelegt werden oder wenn die Verpflichtung mißachtet wird, die (1) ABl. L 56 vom 6. 3. 1996, S. 1. Verordnung zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 905/98 (ABl. L 128 vom 30. 4. 1998, S. 18). (2) ABl. L 288 vom 21. 10. 1997, S. 1. (3) ABl. L 235 vom 31. 8. 1996, S. 18 und S. 20. (4) ABl. L 267 vom 30. 9. 1997, S. 81. Ein norwegisches Unternehmen legte seinen Bericht für das erste Quartal 1999 nicht fristgemäß vor, im selben Quartel verkaufte ein anderes norwegisches Unter- nehmen die betroffene Ware auf dem Gemeinschafts- markt zu Preisen, die unter den in seiner Verpflichtung vorgesehenen lagen. Bei einem weiteren norwegischen Ausführer hatte die Kommission Grund zu der Annahme, daß er die betroffene Ware im vierten Quartal 1998 auf dem Gemeinschaftsmarkt zu Preisen verkauft hatte, die unter den in seiner Verpflichtung vorgese- henen lagen. Die Kommission hatte daher Grund zu der Annahme, daß diese drei Unternehmen ihre Verpflichtungen verletzt hatten, und führte daraufhin mit Verordnung (EG) Nr. 1826/1999 der Kommission (5) (im folgenden „Verordnung über die vorläufigen Zölle“ genannt) vorläufige Antidumping- und Ausgleichszölle auf die Einfuhren von gezüchtetem Atlantischen Lachs der KN- Codes ex 0302 12 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 und ex 0304 20 13 mit Ursprung in Norwegen ein, der von den in Anhang II der Verordnung aufgeführten Unternehmen ausgeführt wurde. Mit derselben Verord- nung strich die Kommission diese Unternehmen aus dem Anhang des Beschlusses 97/634/EG, in dem die Unternehmen aufgeführt sind, deren Verpflichtungs- angebote angenommen wurden. B. WEITERES VERFAHREN (5) Die drei von den vorläufigen Zöllen betroffenen norwe- gischen Unternehmen wurden schriftlich über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die vorläufigen Zölle eingeführt wurden. Sie erhielten Gelegenheit, Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen. (5) ABl. L 223 vom 24. 8. 1999, S. 3. L 325/2 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 17. 12. 1999 (6) (7) (8) (9) Alle betroffenen norwegischen Unternehmen nahmen innerhalb der in der Verordnung über die vorläufigen Zölle gesetzten Frist schriftlich Stellung, eines beantragte eine Anhörung und wurde gehört. Nach diesen Stellung- nahmen holte die Kommission alle für die endgültige für Feststellung notwendig erachteten Informationen ein und prüfte sie nach. Verpflichtungsverletzungen der Diese Nachprüfung ergab, daß zwei der Unternehmen, für die vorläufigen Zölle eingeführt worden waren, ihre Verpflichtungen nicht verletzt hatten und daher wieder in die Liste der von den Antidumping- und Ausgleichs- zöllen befreiten Unternehmen aufgenommen werden sollten. Die Ausführer wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage ihrer Verpflichtungsangebote durch die Kommission wieder in Kraft zu setzen. beabsichtigt war, die Annahme Das dritte von den vorläufigen Zöllen betroffene Unter- nehmen, Vie de France Norway A/S (das seinen Namen inzwischen in Cuisine Solutions Norway A/S geändert hat), wurde über die wesentlichen Tatsachen und Erwä- gungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt war, den Widerruf der Annahme seines Verpflichtungs- angebots durch die Kommission zu bestätigen und die Einführung endgültiger Antidumping- und Ausgleichs- zölle sowie die endgültige Vereinnahmung der Sicher- heitsleistung für die vorläufigen Zölle zu empfehlen. Ferner wurde ihm eine Frist gesetzt, innerhalb deren es nach dieser Unterrichtung Stellung nehmen konnte. Die hierzu getroffenen Feststellungen der Kommission sind im einzelnen in der Verordnung (EG) Nr. 2592/ 1999 (1) der Kommission niedergelegt. Die eingegangenen Stellungnahmen jedoch haben nichts an der Schlußfolgerung geändert, daß endgültige Anti- dumping- und Ausgleichszölle auf die Einfuhren von gezüchtetem Atlantischen Lachs mit Ursprung in Norwegen eingeführt werden sollten, der von Vie de France A/S (nun Cuisine Solutions Norway A/S) ausge- führt wird. tungen führten, festzusetzen. Unter Berücksichtigung des Erwägungsgrunds 107 der Verordnung (EG) Nr. 1890/ 97 und des Erwägungsgrunds 149 der Verordnung (EG) Nr. 1891/97 werden endgültige Antidumping- und Ausgleichszölle in der Verordnung (EG) Nr. 772/1999 vorgesehenen Höhe und Form für angemessen gehalten. D. ENDGÜLTIGE VEREINNAHMUNG DER VORLÄU- FIGEN ZÖLLE (12) Eine Verpflichtungsverletzung wurde bei einem der drei Ausführer endgültig festgestellt, für die vorläufig der Schluß gezogen worden war, daß sie ihre Verpflich- tungen verletzt hatten. Daher wird es für notwendig erachtet, die Sicherheitsleistung dieses Ausführers für die vorläufigen Antidumping- und Ausgleichszölle bis zur Höhe der endgültigen Zölle endgültig zu vereinnahmen. E. ÄNDERUNG DES ANHANGS DER VERORDNUNG (EG) Nr. 772/1999 (13) Mit der Verordnung (EG) Nr. 2592/1999 nahm die Kommission die Verpflichtungsangebote von zwei neuen Ausführern an, Normarine A/S und Oskar Einar Rydbeck. Nach Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 772/ 1999 befreite die Kommission diese Ausführer auch von den Antidumping- und den Ausgleichszöllen und fügte ihre Namen dem Anhang der Verordnung an. (14) Demnach sollte der Anhang der Verordnung (EG) Nr. 772/1999 mit der Liste der von den Zöllen befreiten Parteien dahin gehend geändert werden, daß die Befreiung des Unternehmens Vie De France Norway A/S aufgehoben wird. Ferner sollte der Anhang aktualisiert werden, um der Befreiung der Unternehmen Normarine A/S und Oskar Einar Rydbeck durch die Verordnung (EG) Nr. 2592/1999 Rechnung zu tragen — C. ENDGÜLTIGE ZÖLLE HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: (10) Die Untersuchungen, die zu den Verpflichtungen führten, wurden in der Verordnung (EG) Nr. 1890/97 (2) mit der endgültigen Feststellung einer dumpingbedingten Schädigung und in der Verordnung (EG) Nr. 1891/97 (3) mit der endgültigen Feststellung einer subventionsbe- dingten Schädigung abgeschlossen. Diese beiden Verord- nungen wurden zwar mit der Verordnung (EG) Nr. 772/ 1999 (4) aufgehoben, die darin niedergelegten Tatsachen und Erwägungen behalten jedoch ihre Gültigkeit (siehe Erwägungsgrund 19 der Verordnung (EG) Nr. 772/ 1999). (11) Nach Artikel 8 Absatz 9 der Verordnung (EG) Nr. 384/ 96 und Artikel 13 Absatz 9 der Verordnung (EG) Nr. 2026/97 ist der Antidumping- bzw. der Ausgleichszoll auf der Grundlage der Tatsachenfeststellungen im Rahmen der Untersuchungen, die zu den Verpflich- (1) ABl. L 315 vom 9. 12. 1999, S. 17. (2) ABl. L 267 vom 30. 9. 1997, S. 1. (3) ABl. L 267 vom 30. 9. 1997, S. 19. (4) ABl. L 101 vom 16. 4. 1999, S. 1. Verordnung zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1895/1999 (ABl. L 233 vom 3. 9. 1999, S. 1). Artikel 1 Der Anhang der Verordnung (EG) Nr. 772/1999 wird durch den Anhang dieser Verordnung ersetzt. Artikel 2 0302 12 00*22, Die Sicherheitsleistung für die mit der Verordnung (EG) Nr. 1826/1999 eingeführten vorläufigen Antidumping- und Ausgleichszölle auf gezüchteten Atlantischen Lachs (anderen als Wildlachs) der KN-Codes ex 0302 12 00 (Taric-Codes: und 0302 12 00*21, (Taric-Codes: 0302 12 00*29), 0303 22 00*21, und 0303 22 00*29), ex 0304 10 13 (Taric-Codes: 0304 10 13*21 (Taric-Codes: und 0304 20 13*21 und 0304 20 13*29) mit Ursprung in Norwegen, der von dem Unternehmen Vie de France A/S, nun Cuisine Solutions Norway A/S, (Taric-Zusatzcode 8321) ausge- führt wird, wird endgültig vereinnahmt. 0304 10 13*29) 0303 22 00*22, 0302 12 00*23 0303 22 00*23 ex 0303 22 00 ex 0304 20 13 und 17. 12. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 325/3 Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Artikel 3 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Geschehen zu Brüssel am 13. Dezember 1999. Im Namen des Rates Der Präsident S. HASSI L 325/4 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 17. 12. 1999 LISTE DER UNTERNEHMEN, DIE VON DEN ENDGÜLTIGEN ANTIDUMPING- UND AUSGLEICHSZÖLLEN BEFREIT SIND ANHANG Verpflichtung Nr. Name des Unternehmens Taric-Zusatzcode 3 7 8 11 13 15 16 17 20 21 22 23 24 26 27 31 32 33 35 36 39 41 42 43 44 46 47 48 50 Agnefest Seafood Aqua Export A/S Aqua Partner A/S Arctic Group International Artic Superior A/S A/S Aalesundfisk A/S Austevoll Fiskeindustri A/S Keco A/S Refsnes Fiskeindustri A/S West Fish Ltd Astor A/S Atlantic King Stranda A/S Atlantic Seafood A/S Borkowski & Rosnes A/S Brødrene Aasjord A/S Christiansen Partner A/S Clipper Seafood A/S Coast Seafood A/S Dafjord Laks A/S Delfa Norge A/S Domstein Salmon A/S Ecco Fisk & Delikatesse Edvard Johnsen A/S Eurolaks AS Euronor AS Fiskeforsyningen AS Fjord Aqua Group AS Fjord Trading Ltd. AS Fossen AS 8325 8100 8101 8109 8111 8113 8114 8115 8118 8119 8120 8121 8122 8124 8125 8129 8130 8131 8133 8134 8136 8138 8139 8140 8141 8143 8144 8145 8147 17. 12. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 325/5 Verpflichtung Nr. Name des Unternehmens Taric-Zusatzcode 51 52 53 58 60 61 62 66 67 72 75 76 77 79 80 82 83 85 87 92 93 96 98 100 101 104 105 107 108 111 112 113 114 Fresh Atlantic AS Fresh Marine Company AS Fryseriet AS Grieg Seafood AS Haafa fisk AS Hallvard Lerøy AS Atlantis Filetfabrikk AS Hydro Seafood Norway AS Hydrotech-gruppen AS Inter Sea AS Janas AS Joh. H. Pettersen AS Johan J. Helland AS Karsten J. Ellingsen AS Kr Kleiven & Co. AS Labeyrie Norge AS Lafjord Group AS Leica Fiskeprodukter Lofoten Seafood Export AS Marine Seafood AS Marstein Seafood AS Memo Food AS Misundfisk AS Naco Trading AS Namdal Salmon AS Nergård AS Nils Williksen AS Nisja Trading AS Nor-Food AS Nordic Group ASA Nordreisa Laks AS Norexport AS Norfi Produkter AS 8148 8149 8150 8300 8302 8303 8304 8159 8428 8174 8177 8178 8179 8181 8182 8184 8185 8187 8188 8196 8197 8200 8202 8206 8207 8210 8211 8213 8214 8217 8218 8223 8227 L 325/6 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 17. 12. 1999 Verpflichtung Nr. Name des Unternehmens Taric-Zusatzcode 115 116 119 120 121 122 123 124 126 128 130 134 137 140 141 142 144 145 146 147 148 151 153 154 155 156 157 158 160 161 162 164 165 Norfood Group AS Norfra Eksport AS Norsk Akvakultur AS Norsk Sjømat AS Northern Seafood AS Nortrade AS Norway Royal Salmon Sales AS Norway Royal Salmon AS Norway Seafoods ASA Norwell AS Nova Sea AS Ok-Fish Kvalheim AS Pan Fish Sales AS Polar Seafood Norway AS Prilam Norvège AS Pundslett Fisk Rolf Olsen Seafood AS Ryfisk AS Rørvik Fisk-og fiskematforretning AS Saga Lax Norge AS Prima Nor AS Sangoltgruppa AS Scanfood AS Sea Eagle Group AS Sea Star International AS Sea-Bell AS Seaco AS Seacom AS Seafood Farmers of Norway Ltd AS Seanor AS Sekkingstad AS Sirena Norway AS Kinn Salmon AS 8228 8229 8232 8233 8307 8308 8309 8312 8314 8316 8235 8239 8242 8247 8248 8251 8254 8256 8257 8258 8259 8262 8264 8265 8266 8267 8268 8269 8271 8272 8273 8275 8276 17. 12. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 325/7 Verpflichtung Nr. Name des Unternehmens Taric-Zusatzcode 167 168 172 174 175 176 178 180 182 183 188 189 190 191 192 193 194 195 196 197 198 Fjord Seafood Leines AS SMP Marine Produkter AS Stjernelaks AS Stolt Sea Farm AS Storm Company AS Superior AS Terra Seafood AS Timar Seafood AS Torris Products Ltd. AS Troll Salmon AS Vikenco AS Wannebo International AS West Fish Norwegian Salmon AS Nor-Fa Food AS Westmarine AS F. Uhrenholt Seafood Norway AS Mesan Seafood AS Polaris Seafood AS Scanfish AS Normarine AS Oskar Einar Rydbeck 8278 8279 8283 8285 8286 8287 8289 8294 8298 8317 8322 8323 8324 8102 8625 A033 A034 A035 A036 A049 A050


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2337/99 från Anna Karamanou (PSE) till kommissionen. Dödliga skador på grund av radioaktiv strålning från mobiltelefoner.

eurovoc_concepts:
cancer
health policy
health risk
medical research
mobile phone
non-ionising radiation
public health
quality of life
trauma

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/107 Svar fr(cid:229)n G(cid:252)nter Verheugen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 januari 2000) 1. Kommissionen har inom ramen f(cid:246)r utvidgningen alltid lagt s(cid:228)rskilt stor vikt vid k(cid:228)rns(cid:228)kerhet. Under perioden inf(cid:246)r anslutningen kommer kommissionen att forts(cid:228)tta granska fr(cid:229)gan ing(cid:229)ende och verka st(cid:246)djande. Kommissionen har inlett ett n(cid:228)ra samarbete med kandidatl(cid:228)ndernas s(cid:228)kerhetsansvariga myndig- heter f(cid:246)r att st(cid:228)rka deras resurser och oberoende och p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt sprida det k(cid:228)rns(cid:228)kerhetst(cid:228)nkande som utvecklats i Europeiska gemenskapen. fr(cid:229)gan framg(cid:229)r tydligt Kommissionens inst(cid:228)llning i 2. i vilken reaktorerna i kandidatl(cid:228)ndernas k(cid:228)rnkraftsanl(cid:228)ggningar delas in i tre kategorier: V(cid:228)stkonstruerade reaktorer, Sovjetkonstruerade reaktorer som kan f(cid:246)rb(cid:228)ttras s(cid:229) att de uppfyller internationella s(cid:228)kerhetskrav samt Sovjetkonstruerade reaktorer som inte till en rimlig kostnad kan f(cid:246)rb(cid:228)ttras s(cid:229) att de uppn(cid:229)r en godtagbar s(cid:228)kerhetsniv(cid:229). Kommissionen har upprepade g(cid:229)nger framh(cid:229)llit att de av kandidatl(cid:228)ndernas k(cid:228)rnkrafts- anl(cid:228)ggningar som tillh(cid:246)r den tredje kategorin b(cid:246)r st(cid:228)ngas s(cid:229) snart det (cid:228)r praktiskt m(cid:246)jligt inom ramen f(cid:246)r en (cid:246)vergripande energistrategi. Detta g(cid:228)ller Bohunice V-1 i Slovakien och Ignalina-anl(cid:228)ggningen i Litauen liksom enheterna 1-4 i Kozloduy-anl(cid:228)ggningen i Bulgarien. i Agenda 2000 fr(cid:229)n juli 1997, Kommissionen har h(cid:229)llit fr(cid:229)gan med kandidatl(cid:228)ndernas intensiva och givande (cid:246)verl(cid:228)ggningar i 3. myndigheter. I den andra (cid:229)terkommande rapporten om kandidatl(cid:228)ndernas framsteg p(cid:229) v(cid:228)gen mot anslut- ning av den 13 oktober 1999 v(cid:228)lkomnade kommissionen Litauens och Slovakiens beslut att genomf(cid:246)ra en tidig st(cid:228)ngning av anl(cid:228)ggningarna i Ignalina respektive Bohunice V-1. Kommissionen v(cid:228)lkomnar ocks(cid:229) den (cid:246)verenskommelse som nyligen n(cid:229)tts med Bulgarien om en tidig st(cid:228)ngning av enheterna 1-4 i Kozloduy- anl(cid:228)ggningen. Kommissionen ser dessa beslut som ett tecken p(cid:229) l(cid:228)ndernas integrationsvilja och som ett viktigt bidrag till k(cid:228)rns(cid:228)kerheten i Europa. Kommissionen avser att forts(cid:228)tta denna dialog med de ber(cid:246)rda myndigheterna. Den s(cid:228)kerhetsansvariga myndigheten i Litauen kontrollerar regelbundet att anl(cid:228)ggningarnas driftans- 4. variga ser till att s(cid:228)kerhetsbest(cid:228)mmelserna i programmet f(cid:246)r h(cid:246)jande av s(cid:228)kerheten f(cid:246)ljs. Beviljande av driftstillst(cid:229)nd (cid:228)r avh(cid:228)ngigt av resultaten av dessa s(cid:228)kerhetskontroller, som (cid:229)terges i rapporter om utv(cid:228)rder- ing om s(cid:228)kerheten. Kommissionen st(cid:246)djer med hj(cid:228)lp av Phare-medel den litauiska s(cid:228)kerhetsansvariga myndigheten och dess verksamhet. (2000/C 225 E/109) SKRIFTLIG FR¯GA E-2337/99 fr(cid:229)n Anna Karamanou (PSE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: D(cid:246)dliga skador p(cid:229) grund av radioaktiv str(cid:229)lning fr(cid:229)n mobiltelefoner Studier som gjorts av svenska forskare och andra folkh(cid:228)lsospecialister har nyligen visat att p(cid:229) grund av den radioaktiva str(cid:229)lning som mobiltelefoner avger f(cid:246)rorsakar anv(cid:228)ndningen av dem allvarliga skador p(cid:229) den m(cid:228)nskliga organismen, vilka t. ex. kan leda till hj(cid:228)rntum(cid:246)rer, skada h(cid:246)rselnerverna eller ge upphov till funktionella genetiska skador. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder t(cid:228)nker kommissionen vidta och vilka politiska initiativ t(cid:228)nker den ta f(cid:246)r att trygga ett s(cid:228)kert anv(cid:228)ndande av mobiltelefoner och f(cid:246)r att skydda medborgarnas h(cid:228)lsa? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 januari 2000) Kommissionen tar den oro som finns betr(cid:228)ffande m(cid:246)jliga h(cid:228)lsoeffekter fr(cid:229)n elektromagnetiska f(cid:228)lt p(cid:229) allvar. Den 9 mars 1999 antog r(cid:229)det och Europaparlamentet direktiv 1999/5/EG om radioutrustning och teleterminalutrustning och om (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande av utrustningens (cid:246)verensst(cid:228)mmelse (1). I detta direktiv fastst(cid:228)lls de krav som radios(cid:228)ndare b(cid:246)r uppfylla f(cid:246)r att kunna tas i bruk och f(cid:246)r att sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden. fastst(cid:228)lls (cid:228)ven att medlemsstaterna p(cid:229) grund av h(cid:228)lsorisker kan begr(cid:228)nsa anv(cid:228)ndande av utrustning till exempel genom att fastst(cid:228)lla krav p(cid:229) vissa minimiavst(cid:229)nd mellan s(cid:228)ndare och allm(cid:228)nheten. I direktivet C 225 E/108 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Den 12 juli 1999 antog r(cid:229)det, p(cid:229) f(cid:246)rslag fr(cid:229)n kommissionen, rekommendation 1999/519/EG (2) om begr(cid:228)nsning av allm(cid:228)nhetens exponering f(cid:246)r elektromagnetiska f(cid:228)lt. Denna rekommendation redovisar det vetenskapliga utl(cid:229)tandet fr(cid:229)n Internationella kommissionen f(cid:246)r skydd mot icke-joniserande str(cid:229)lning, vilket st(cid:246)ds av kommissionens vetenskapliga styrkommittØ med h(cid:228)nvisning till p(cid:229)visade h(cid:228)lsoeffekter vid exponering f(cid:246)r elektromagnetiska f(cid:228)lt. I detta sammanhang b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att den omfattande forskning som genomf(cid:246)rts samordnat mellan COST 244- och 244bis- projekten i Europa under det senaste (cid:229)rtiondet, inte har visat p(cid:229) n(cid:229)gra regenererande skadliga h(cid:228)lsoeffekter vid exponering f(cid:246)r radiofrekvensutsl(cid:228)pp p(cid:229) niv(cid:229)er typiska f(cid:246)r mobil- telefoner och s(cid:228)ndningsmaster. Om det finns en skadlig inverkan p(cid:229) h(cid:228)lsan, kan detta endast vara en effekt p(cid:229) l(cid:228)ngre tid vilket fortfarande inte (cid:228)r bevisat. D(cid:228)rf(cid:246)r b(cid:246)r forskning ang(cid:229)ende m(cid:228)tningar av dessa effekter forts(cid:228)tta, och resultaten av nuvarande och framtida forskning p(cid:229) omr(cid:229)det skall beaktas i samband med det rapporteringsf(cid:246)rfarande som avses i rekommendationen. Inom det femte ramprogrammet f(cid:246)r Europeiska gemenskapens verksamhet inom omr(cid:229)det forskning, teknisk utveckling och demonstration, f(cid:246)rutser delprogrammet f(cid:246)r (cid:148)livskvalitet och f(cid:246)rvaltning av bioresur- serna(cid:148) i nyckel(cid:229)tg(cid:228)rd 4 (cid:148)milj(cid:246) och h(cid:228)lsa(cid:148) att specifik forskning om h(cid:228)lsoeffekter vid elektromagnetisk str(cid:229)lning, och d(cid:229) speciellt epidemologiska och biomedicinska studier, kommer att best(cid:228)mma m(cid:246)jliga effekter kopplade till icke-joniserande str(cid:229)lning, s(cid:228)rskilt fr(cid:229)n mobiltelefoner och master (punkt 2 i delpro- grammet om livskvalitet (3)). Ett flertal projekt fr(cid:229)n den f(cid:246)rsta ans(cid:246)kningsomg(cid:229)ngen med anknytning till omr(cid:229)det kommer att inledas inom kort. (1) (2) (3) EGT L 91, 7. 4. 1999. EGT L 199, 30. 7. 1999. Kommissionens beslut C/99/439 av den 4 mars 1999. (2000/C 225 E/110) SKRIFTLIG FR¯GA E-2341/99 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: ¯terupptagande av verksamheten vid cancerkliniken i Kifissia (13 december 1999) Efter de skador som sjukhuset i Agii Anargyrii drabbades av vid jordb(cid:228)vningen har 2 500 cancerpatienter som p(cid:229)b(cid:246)rjat en behandling som (cid:228)r om(cid:246)jlig att skjuta upp eller avbryta, blivit utan v(cid:229)rd eftersom alla andra cancerkliniker har v(cid:228)ntelistor. Den grekiska regeringens f(cid:246)rslag att flytta enskilda avdelningar, eller st(cid:228)nga och sprida sjukhusets avdel- ningar och laboratorier till lokaler som inte fungerat som sjukhus tidigare, bed(cid:246)ms av den medicinska kommittØn vid sjukhuset som ineffektiv f(cid:246)r den fortsatta v(cid:229)rden av patienterna. Av denna anledning f(cid:246)resl(cid:229)r den medicinska kommittØn att sjukhusets verksamhet omdirigeras till lediga och tillr(cid:228)ckliga lokaler p(cid:229) befintliga namngivna sjukhus som har accepterat denna l(cid:246)sning. Har kommissionen m(cid:246)jlighet att ge ekonomiskt st(cid:246)d till en tillf(cid:228)llig f(cid:246)rflyttning av sjukhusets verksamhet i linje med den medicinska kommittØns rekommendationer, till dess att det nya sjukhuset f(cid:228)rdigst(cid:228)llts? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 januari 2000) Kommissionen skulle kunna unders(cid:246)ka fr(cid:229)gan om ekonomiskt bidrag eventuellt kan ges till en omlokali- sering eller tillf(cid:228)llig f(cid:246)rflyttning av cancerkliniken i Kifissia om de grekiska myndigheterna beg(cid:228)ran detta och p(cid:229) grundval av detaljerade uppgifter om arten av kostnader. Valet av vilken l(cid:246)sning som skall f(cid:246)resl(cid:229)s (cid:229)ligger helt de nationella myndigheterna


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2333/99 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Aloitteet niiden vammaisten hyväksi, jotka harrastavat urheilua ja käyttävät tietoverkkoja.

eurovoc_concepts:
EU action
Internet
discrimination based on disability
equal treatment
information society
integration of the disabled
sport
sporting event

text: C 225 E/104 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/105) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2332/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Uutta luovat toimenpiteet, jotka lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t pienten ja keskisuurten yritysten ylikansallista toimintaa niiden pyrkiess(cid:228) kolmansien maiden markkinoille (ehdotuspyynt(cid:246) 98/C 219/13) Pyyt(cid:228)isin komissiota tarkentamaan seuraavia kohtia yll(cid:228) mainitusta asiasta (1) (cid:129) vuosina 1988 ja 1999 tuettujen hankkeiden kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228), (cid:129) edunsaajat, (cid:129) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t, (cid:129) eurooppalaisten osallistujien osuus yhteenliittymiss(cid:228) (cid:129) kolmannet maat, joissa toimittu, (cid:129) milloin j(cid:228)rjestet(cid:228)(cid:228)n seuraava pyynt(cid:246)? (1) EYVL C 219, 15. 7. 1998, s. 23. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (12. tammikuuta 2000) Komissio on my(cid:246)nt(cid:228)nyt ehdotuspyynn(cid:246)n (98/C 219/13) perusteella tukea nelj(cid:228)lle ehdotukselle, joita ovat esitt(cid:228)neet EIC-CRCI Orleans (Ranska) Ranskan ja Israelin v(cid:228)liseksi Firmenpool-hankkeeksi (tuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 80 000 euroa), Excal (tuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 75 909 euroa), Lisburn Enterprise (Yhdistynyt kuningaskunta) Pohjois-Irlannin ja Yhdysvaltojen v(cid:228)liseksi Compagnonnage-hankkeeksi (tuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 80 000 euroa) ja MLIP (Saksa) Saksan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen v(cid:228)liseksi Firmenpool-hankkeeksi (tuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 80 000 euroa). (Espanja) Espanjan, Meksikon ja Argentiinan v(cid:228)liseksi Firmenpool-hankkeeksi Ehdotuspyynn(cid:246)ss(cid:228) ei vaadittu ehdotuksen tekij(cid:246)it(cid:228) perustamaan yhteenliittym(cid:228)(cid:228). MLIP on kuitenkin liitt(cid:228)nyt toimintansa kehitt(cid:228)miseen my(cid:246)s Thames Valleyn, Greater Nottinghamin ja Isle of Wightin (Yhdistynyt kuningaskunta) Business Link -organisaation sek(cid:228) kolme saksalaista kauppakamaria (Magde- burgin, Leipzigin, Dresdenin) ja AFG Mecklenburgin. T(cid:228)m(cid:228)n innovatiivisten toimien ohjelman kokeiluluonteisuuden vuoksi komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) mahdollisesta uudesta ehdotuspyynn(cid:246)st(cid:228) sen j(cid:228)lkeen kun n(cid:228)iden nelj(cid:228)n hankkeen tulokset on arvioitu. (2000/C 225 E/106) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2333/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Aloitteet niiden vammaisten hyv(cid:228)ksi, jotka harrastavat urheilua ja k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t tietoverkkoja Mit(cid:228)(cid:228)n kansalaisten ryhm(cid:228)(cid:228), kuten vammaisia, ei voida j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) Euroopan yhteisty(cid:246)n ja yhdentymisen ulkopuolelle. European Disability Forumin antamien tietojen mukaan Euroopan unionissa on 37 miljoonaa vammaista, ja vapaa-ajan urheilutoiminta ja tietoverkkojen, esimerkiksi Internetin, k(cid:228)ytt(cid:246) antavat vammai- sille kansalaisille t(cid:228)rke(cid:228)n mahdollisuuden kommunikointiin ja sosiaaliseen kanssak(cid:228)ymiseen. Voisiko komissio kertoa, mink(cid:228)laisia aloitteita se on tehnyt t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) edist(cid:228)(cid:228)kseen vammaisten kansalaisten mahdollisuuksia urheilla ja k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tietoverkkoja ja samalla siis kommunikoida ja seurustella toisten kanssa? Mink(cid:228)laisia aloitteita komissio aikoo tehd(cid:228) l(cid:228)hivuosina? 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/105 Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2000) Komissio on arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kanssa yht(cid:228) mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) vammaisilla on oltava samat mahdollisuudet osallistua t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti kaikkeen yhteiskunnan toimintaan. T(cid:228)h(cid:228)n sis(cid:228)ltyy se, ett(cid:228) he voivat harrastaa urheilua ja k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) uutta tekniikkaa. Vammaisia koskeva yhteis(cid:246)n strategia on t(cid:228)m(cid:228)nsuun- tainen, kuten vammaisten yht(cid:228)l(cid:228)isist(cid:228) mahdollisuuksista (1) 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996 annetussa komis- sion tiedonannossa esitet(cid:228)(cid:228)n. Vammaisurheilua j(cid:228)rjest(cid:228)vill(cid:228) organisaatioilla oli mahdollisuus osallistua t(cid:228)m(cid:228)n vuoden alussa julkaistuun ehdotuspyynt(cid:246)(cid:246)n, joka koskee tuen my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) vammaisten syrjinn(cid:228)n torjuntaan liittyv(cid:228)(cid:228)n maiden rajat joka koskee syrjinn(cid:228)n torjumiseksi toteutettavaa yhteis(cid:246)n ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n toimintaan. Lis(cid:228)ksi ehdotuksessa, toimintaohjelmaa vuosiksi 2001(cid:129)2006 ja jonka komissio hyv(cid:228)ksyi 25. marraskuuta 1999 (2), todetaan, ett(cid:228) urheilu on hyvin keskeinen keino edist(cid:228)(cid:228) vammaisten yht(cid:228)l(cid:228)isi(cid:228) mahdollisuuksia. Komissio aikoo tulevaisuudessa oikeudellisten ja rahoituksellisten mahdollisuuksien asettamissa rajoissa kiinnitt(cid:228)(cid:228) erityis- huomiota urheiluun osana vammaisten osallisuuden edist(cid:228)mist(cid:228). Tekniikan alalla komissio on julkaissut ehdotuspyynt(cid:246)j(cid:228) vanhuksille ja vammaisille tarkoitetuista tietotek- niikan sovelluksista ja palveluista. Niiden oikeudellinen perusta on Tide (vammaisia ja vanhuksia koskeva teknologia-aloite, 1991(cid:129)1992), Tide Bridge Phase (1993(cid:129)1994) sek(cid:228) nelj(cid:228)s ja viides tutkimuksen ja teknologisen kehitt(cid:228)misen (TTK) puiteohjelma (nelj(cid:228)s puiteohjelma toteutettiin vuosina 1994(cid:129)1998, ja sen talousarvio oli 60 miljoonaa euroa, ja viides puiteohjelma toteutetaan vuosina 1998(cid:129)2002, ja sen talousarvio on 40 miljoonaa euroa). Valittujen hankkeiden joukossa on TTK-hankkeita, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n vanhusten ja vammaisten itsen(cid:228)ist(cid:228) el(cid:228)m(cid:228)(cid:228) ja entist(cid:228) parempaa osallisuutta yhteiskunnassa. Joissakin tukitoimenpiteiss(cid:228) (esimerkiksi Impact) on kehitetty keinoja etsi(cid:228) ja arvioida parhaita teknisi(cid:228) laitteita, joilla voidaan tukea vanhusten ja vammaisten mahdollisuuksia k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tietoverkkoja tai auttaa heit(cid:228) hoitamaan p(cid:228)ivitt(cid:228)iset askareensa ty(cid:246)ss(cid:228) tai kotona. T(cid:228)h(cid:228)n sis(cid:228)ltyy my(cid:246)s vapaa-ajantoiminta. Komissio k(cid:228)ynnisti 8. joulukuuta 1999 (cid:148)Europe (cid:129) Tietoyhteiskunta kaikille(cid:148) -aloitteen (3), jossa esitet(cid:228)(cid:228)n kunnianhimoisena tavoitteena saattaa tietoyhteiskunnan edut kaikkien eurooppalaisten saataville. Aloit- teessa keskityt(cid:228)(cid:228)n kymmeneen ensisijaiseen alueeseen, joista yksi on (cid:148)Participation (cid:129) Vammaisten osallis- tumismahdollisuudet(cid:148), jossa pyrit(cid:228)(cid:228)n takaamaan, ett(cid:228) tietoyhteiskuntaa kehitett(cid:228)ess(cid:228) otetaan kunnolla huomioon vammaisten tarpeet. Yksi aloitteen tavoitteista on saattaa Euroopan yhteis(cid:246)n ja j(cid:228)senvaltioiden hallinnon Internet-sivustot vammaisten saataville. (1) (2) (3) KOM(96) 406 lopullinen. KOM(1999) 564 lopullinen ja KOM(1999) 567 lopullinen. KOM(1999) 687. (2000/C 225 E/107) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2334/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Umberto Bossi (TDI) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Kartellin vastaisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten rikkominen suojatun alkuper(cid:228)merkinn(cid:228)n ja suojatun maantieteellisen merkinn(cid:228)n yhteydess(cid:228) Mielest(cid:228)ni en saanut t(cid:228)ydellist(cid:228) vastausta edelliseen kysymykseeni P-1845/99 (1). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi pyyd(cid:228)n komissiota selvent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n seuraavaa: (cid:129) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 (2) italiankielisen version 10 artiklan 2 kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) suojattujen nimitysten valvontarakenne voi muodostua (cid:148)yhdest(cid:228) tai useammasta hyv(cid:228)ksytyst(cid:228) yksityisest(cid:228) laitoksesta(cid:148)


title: QUESTION ÉCRITE E-2331/99 posée par Richard Howitt (PSE) au Conseil. Résolution du Conseil sur la commercialisation de subtituts du lait maternel.

eurovoc_concepts:
baby food
international trade
marketing

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/149 transport, voire la livraison, (cid:224) d(cid:146)autres personnes physiques ou mŒme (cid:224) une autre entreprise encore. L(cid:146)ensemble de ce processus ne garantit nullement les intØrŒts de l(cid:146)expØditeur, d(cid:146)autant moins que les conditions de prise en charge et de transport des colis et des documents par les sociØtØs en question sont en gØnØral contraignantes pour lui. La Commission pourrait-elle faire part de son opinion (cid:224) ce sujet et plus particuliŁrement en ce qui concerne l(cid:146)absence de dispositions garantissant les intØrŒts de l(cid:146)expØditeur lors de transports transfrontaliers de documents et de colis? RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (24 janvier 2000) Il n(cid:146)existe pas de rØglementation (cid:224) l(cid:146)Øchelle communautaire en ce qui concerne la sØcuritØ de l(cid:146)envoi ou de la remise au destinaire des documents et des colis acheminØs par des sociØtØs publiques ou privØes. Cette question relŁve de la lØgislation nationale. (2000/C 219 E/188) QUESTION (cid:201)CRITE E-2331/99 posØe par Richard Howitt (PSE) au Conseil (13 dØcembre 1999) Objet: RØsolution du Conseil sur la commercialisation de subtituts du lait maternel Au sujet de la rØsolution du Conseil, du 18 juin 1992, sur la commercialisation de substituts du lait maternel par les fabricants de la CommunautØ dans les pays tiers (1) et, en particulier, des paragraphes 2 et 5, le Conseil peut-il clarifier ce qu(cid:146)il entend par «autoritØs compØtentes» (cid:224) l(cid:146)article 2? (1) JO C 172 du 8. 7. 1992, p. 1. RØponse (14 fØvrier 2000) Le terme «autoritØs compØtentes» utilisØ au paragraphe 2 de la rØsolution du Conseil (cid:224) laquelle se rØfŁre l(cid:146)Honorable Parlementaire fait rØfØrence aux autoritØs compØtentes dans les pays tiers concernØs, ceux-ci restant, bien entendu, libres de dØsigner ces autoritØs. (2000/C 219 E/189) QUESTION (cid:201)CRITE E-2352/99 posØe par Freddy Thielemans (PSE) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: QualitØ alimentaire La Commission est-elle au courant que les fromages Parmigiano-Reggiano et Grana Padana contiendraient des grandes quantitØs de cuivre allant jusqu(cid:146)(cid:224) 20 fois les normes autorisØes dans un fromage de qualitØ AOC? Notoirement les sels de cuivre probablement employØs pour leur propriØtØ anti-fermentation sur le lait sont hautement toxiques. La Commission compte-t-elle dØclencher le systŁme d(cid:146)alerte rapide? RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (24 janvier 2000) La Commission n(cid:146)ignore pas les faits rapportØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire. DØj(cid:224) au cours d(cid:146)une mission de l(cid:146)Office alimentaire et vØtØrinaire de la Commission, rØalisØe en mars 1999, la Commission et les (cid:201)tats membres avaient ØtØ informØs de cette situation. Le rapport de cette mission (rapport no XXIV/1099/99) peut Œtre consultØ sur Internet (http://europa. eu. int/comm/dg24/health/vi/reports/index_en. html)