title: Smernica Európskeho parlamentu A Rady 1999/94/ES z 13. decembra 1999, o dostupnosti spotrebiteľských informácií o spotrebe paliva a emisiách CO2 pri predaji nových osobných automobilov

eurovoc_concepts:
air quality
consumer information
energy consumption
greenhouse gas
motor car
motor fuel
motor vehicle pollution
reduction of gas emissions

text: 15/zv. 5 SK Úradný vestník Európskej únie 3 31999L0094 L 12/16 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 18. 1. 2000 SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 1999/94/ES z 13. decembra 1999, o dostupnosti spotrebiteľských informácií o spotrebe paliva a emisiách CO2 pri predaji nových osobných automobilov EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 175 ods. 1, so zreteľom na návrh Komisie (1), so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výbo- ru (2), konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 251 zmlu- vy (3), (1) (2) (3) (4) (5) keďže článok 174 zmluvy vyžaduje opatrné a racionálne využívanie prírodných zdrojov; keďže racionálne využíva- nie energie je jedným z hlavných prostriedkov na dosiah- nutiu tohto cieľa a na zníženie znečisťovania životného prostredia; keďže konečným cieľom Rámcového dohovoru OSN o kli- matických zmenách je dosiahnutie stabilizácie koncentrá- cie skleníkových plynov v atmosfére na úrovni, ktorá zabráni nebezpečným antropogenickým poruchám v kli- matickom systéme; keďže podľa kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru OSN o klimatických zmenách, dohodnutého na konferen- cii v Kjótó v decembri 1997, sa spoločenstvo dohodlo na cieľovom znížení jeho emisií skupiny skleníkových ply- nov počas obdobia od 2008 do 2012 o 8 % vzhľadom k úrovni roku 1990; keďže uznávajúc význam osobných automobilov ako zdroja emisií CO2, Komisia navrhla stratégiu spoločenstva na zníženie emisií CO2 z osobných automobilov a na zdo- konalenie úspory paliva; keďže vo svojich záveroch z 25. júna 1996 Rada uvítala koncepciu Komisie; keďže informácie hrajú kľúčovú úlohu pri pôsobení trho- vých síl; keďže zabezpečenie presných, účelových a porov- nateľných informácií o špecifickej spotrebe paliva a emisiách CO2 z osobných automobilov môže ovplyvniť výber zákazníka v prospech tých automobilov, ktoré spo- trebujú menej paliva a pritom emitujú menej CO2, tým (1) Ú. v. ES C 305, 3. 10. 1998, s. 2 a Ú. v. ES C 83, 25. 3. 1999, s. 1. (2) Ú. v. ES C 40, 15. 2. 1999, s. 45. (3) Stanovisko Európskeho parlamentu zo 17. decembra 1998 (Ú. v. ES C 98, 9. 4. 1999, s. 252), spoločná pozícia Rady z 23. febru- ára 1999 (Ú. v. ES C 123, 4. 5. 1999, s. 1) a rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 4. novembra 1999 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku). (6) (7) (8) (9) povzbudzujú výrobcov k tomu, aby prijali opatrenia na zníženie spotreby paliva osobných automobilov, ktoré vyrábajú; keďže prítomnosť štítkov na použitých automobiloch v mieste predaja by mohla ovplyvniť kupujúcich nových osobných automobilov v prospech automobilov s nízkou spotrebou, keďže tieto charakteristiky sa budú brať na zre- teľ pri ďalšom predaji automobilu; keďže je z toho dôvodu vhodné, v súvislosti s prvou revíziou tejto smernice, posú- diť rozšírenie rozsahu platnosti na použité automobily, pre ktoré platí smernica 93/116/EHS zo 17. decembra 1993, ktorou sa prispôsobuje technickému pokroku smernica Rady 80/1268/EHS o spotrebe paliva motorových vozi- diel (4); keďže je z toho dôvodu potrebné všetky nové osobné auto- mobily vystavené v mieste predaja vybaviť štítkom o spo- trebe paliva; keďže štítok o spotrebe paliva by mal obsahovať informá- cie o spotrebe paliva a špecifických emisiách CO2, ktoré boli stanovené podľa harmonizovaných noriem a metód uvedených v smernici Rady 80/1268/EHS zo 16. decem- bra 1980 o emisiách oxidu uhličitého a spotrebe paliva motorových vozidiel (5); keďže je potrebné, aby boli v mieste predaja a u určeného forme orgánu v každom členskom štáte vo vhodnej dostupné doplňujúce normalizované informácie o spo- trebe paliva a špecifických emisiách CO2 všetkých verzií, ktoré sa nachádzajú na trhoch s novými automobilmi; keďže také informácie môžu byť užitočné pre zákazníkov, ktorí sa rozhodnú pre kúpu pred vstupom do predvádza- cej miestnosti alebo ktorí si nezvolia využiť služieb dílera alebo nepotrebujú navštíviť predvádzaciu miestnosť pri kúpe osobného automobilu; (10) keďže je dôležité, aby potenciálni zákazníci mali v mieste predaja k dispozícii informácie o najefektívnejších mode- loch osobných automobilov z hľadiska spotreby paliva; (11) keďže všetky reklamné prospekty a podľa potreby všetky ostatné propagačné materiály použité pri predaji nových osobných automobilov, by mali obsahovať údaje o prísluš- nej spotrebe paliva a emisiách CO2 všetkých príslušných modelov osobných automobilov, (4) Ú. v. ES L 329, 30. 12. 1993, s. 39. (5) Ú. v. ES L 375, 31. 12. 1980, s. 36. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 93/116/EHS. 4 SK Úradný vestník Európskej únie 15/zv. 5 PRIJALI TÚTO SMERNICU: Článok 1 Účelom tejto smernice je zabezpečiť pre zákazníkov dostupnosť informácií týkajúcich sa spotreby paliva a emisií CO2 nových osobných automobilov ponúkaných na predaj alebo lízing v spoločenstve, aby sa zákazníci mohli rozhodnúť na základe dostatočných informácií. Článok 2 Na účely tejto smernice: 1. 2. 3 4. 5. 6. „osobný automobil“ znamená každé motorové vozidlo kate- górie M1, definované v prílohe II k smernici 70/156/EHS (1), pre ktoré platí smernica 80/1268/EHS. Nezahŕňa vozidlá, pre ktoré platí smernica 92/61/EHS (2) a vozidlá pre špeciálne účely definované v druhej zarážke článku 4 ods. 1 smernice 70/156/EHS; „nový osobný automobil“ znamená každý osobný automo- bil, ktorý predtým nebol predaný osobe, ktorá ho kúpila na iný účel, než je jeho ďalší predaj alebo k dodaniu; „osvedčenie o zhode“ znamená osvedčenie uvedené v článku 6 smernice 70/156/EHS; „miesto predaja“ znamená miesto ako je predvádzacia miest- nosť alebo nádvorie, kde sú nové osobné automobily pred- vádzané alebo ponúkané na predaj alebo lízing potenciálnym zákazníkom. V tejto definícii sú zahrnuté obchodné trhy, na ktorých sa prezentujú verejnosti nové osobné automobily; a uvedenú v prílohe VIII „úradná spotreba paliva“ znamená spotrebu paliva typovo schválenú schvaľovacím orgánom podľa ustanovení smernice 80/1268/EHS smernice 70/156/EHS, ktorá je pripojená k ES osvedčeniu o typovom schválení vozidla alebo v osvedčení o zhode. Ak jeden model obsahuje niekoľko variantov a/alebo verzií, hodnota udávajúca spotrebu paliva tohto modelu vychádza z variantu a/alebo verzie s najvyššou úradnou spotrebou paliva v rámci tejto skupiny; „úradné špecifické emisie CO2“ pre daný osobný automobil znamenajú emisie namerané podľa ustanovení smernice 80/1268/EHS a uvedené v prílohe VIII smernice 70/156/EHS, ktorá je pripojená k ES osvedčeniu o typovom schválení vozidla alebo v osvedčení o zhode. Ak jeden model obsahuje niekoľko variantov a/alebo verzií, hodnota udávajúca emisie CO2 tohto modelu vychádza z variantu a/alebo verzie s najvyššími úradnými emisiami CO2 v rámci tejto skupiny; 7. 8. 9. „štítok spotreby paliva“ znamená štítok, ktorý obsahuje spo- trebiteľské informácie týkajúce sa úradnej spotreby paliva a úradných špecifických emisií CO2 automobilu, na ktorom je štítok pripevnený; „príručka o spotrebe paliva“ znamená súhrn údajov o úrad- nej spotrebe paliva a oficiálnych špecifických emisií CO2 kaž- dého modelu dostupného na trhu s novými automobilmi; „reklamná literatúra“ znamená všetky tlačivá používané pri predaji, reklame a propagácii vozidiel pre širokú verejnosť. Zahŕňa ako minimum technické príručky, brožúry, inzeráty v novinách, časopisy, obchodnú tlač a plagáty; 10. „továrenská značka“ znamená obchodný názov výrobcu a je uvedená v osvedčení o zhode a v dokumentácii typového schválenia; 11. „model“ znamená obchodné označenie továrenskej značky, typu a prípadne variantu a verzie osobného automobilu; 12. „typ“, „variant“ a „verzia“ znamenajú rôzne vozidlá danej továrenskej značky deklarované výrobcom podľa prílohy II. B k smernici 70/156/EHS, ktoré sú alfanumerickým kódom jednoznačne identifikované podľa typu, variantu a verzie. Článok 3 Členské štáty zabezpečia, aby bol na mieste predaja zreteľne a viditeľne pripojený alebo vystavený štítok o spotrebe paliva a emisiách CO pri každom novom modeli osobného automobilu, ktorý zodpovedá požiadavkám opísaným v prílohe I. Článok 4 Bez vplyvu na zriadenie príručky na internete Komisiou na úrovni spoločenstva členské štáty zabezpečia, aby príručka o spotrebe paliva a emisiách CO2 bola po konzultácii s výrobcami vypracovaná aspoň raz za rok v súlade s požiadavkami prílohy II. Príručka má byť prenosná, kompaktná a na požiadanie bezplatne dostupná zákazníkom na mieste predaja a okrem toho aj u určeného orgánu v rámci každého členského štátu. Orgán alebo orgány uvedené v článku 8 môžu na príprave príručky spolupracovať. Článok 5 (1) Smernica Rady 70/156/EHS zo 6. februára o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúca sa typového schvaľovania moto- rových a ich prípojných vozidiel (Ú. v. ES L 42, 23. 2. 1970, s. 1), naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/91/ES (Ú. v. ES L 11, 16. 1. 1999, s. 25). Smernica Rady 92/61/EHS z 30. júna 1992 týkajúca sa typového schvaľovania dvoj alebo trojkolesových motorových vozidiel (Ú. v. ES L 225, 10. 8. 1992, s. 72). Smernica naposledy zmenená a dopl- nená aktom o pristúpení z roku 1994. (2) Členské štáty zabezpečia, aby bol ku každej továrenskej značke (alebo eventuálne displej) so automobilu vystavený plagát zoznamom údajov o úradnej spotrebe paliva a o oficiálnych špecifických emisiách CO2 všetkých nových modelov osobných automobilov vystavených alebo ponúkaných na predaj alebo lízing na tom alebo prostredníctvom toho miesta predaja. Tieto údaje sa zobrazia na nápadnom mieste a podľa formátu uvedeného v prílohe III. 15/zv. 5 SK Úradný vestník Európskej únie 5 Článok 6 c) vypracovanie odporúčaní, aby sa umožnilo využitie zásad literatúry uvedenej opatrení týkajúcich sa propagačnej v prvom odseku článku 6 na iné média a materiály. Členské štáty zabezpečia, aby všetka reklamná literatúra obsahovala údaje o úradnej spotrebe paliva a o oficiálnych špecifických emisiách CO2 príslušných modelov osobných automobilov podľa požiadaviek prílohy IV. Členské štáty prípadne zabezpečia propagačné materiály iné než je reklamná literatúra spomenutá vyššie, aby uviedli údaje o oficiálnych emisiách CO2 a o úradnej spotrebe paliva príslušných špecifických modelov automobilov. Článok 7 Členské štáty zabezpečia, aby bolo na štítkoch, príručkách, plagátoch alebo v reklamnej literatúre a materiáloch uvedených v článkoch 3, 4, 5 a 6 zakázané uvádzanie takých značiek, symbolov alebo nápisov týkajúcich sa spotreby paliva alebo emisií CO2, ktoré nie sú v zhode s požiadavkami tejto smernice, ak ich prítomnosť môže uviesť potenciálnych zákazníkov nových osobných automobilov do omylu. Článok 8 Členské štáty oznámia Komisii príslušný orgán alebo orgány, ktoré sú zodpovedné za vykonávanie a fungovanie spotrebiteľskej informačnej schémy opísanej v tejto smernici. Článok 10 Výbor Komisii pomáha výbor zložený zo zástupcov členských štátov, ktorému predsedá zástupca Komisie. Zástupca Komisie predkladá výboru návrh opatrení, ktoré sa majú prijať. Výbor predloží svoje stanovisko k návrhu do termínu, ktorý môže predseda určiť podľa naliehavosti veci. Stanovisko sa predkladá na základe väčšiny ustanovenej v článku 205 zmluvy v prípade rozhodnutí, v ktorých sa od Rady požaduje prijať návrh Komisie. Hlasy zástupcov členských štátov vo výbore sa vážia spôsobom ustanoveným v uvedenom článku. Predseda nehlasuje. Komisia prijme zamýšľané opatrenia, ak sú v súlade so stanoviskom výboru. Ak plánované opatrenia nie sú v súlade so stanoviskom výboru alebo stanovisko chýba, Komisia okamžite predloží Rade návrh týkajúci sa opatrení, ktoré je potrebné prijať. Rada koná na základe rozhodnutia kvalifikovanej väčšiny. Článok 9 Ak Rada po uplynutí troch mesiacov odo dňa, keď jej bola vec postúpená, neprijme nijaké opatrenie, navrhnuté opatrenia prijme Komisia. Všetky zmeny a doplnenia potrebné na prispôsobenie príloh tejto smernice prijme Komisia v súlade s postupom stanoveným v článku 10 a po konzultáciách so spotrebiteľskými organizáciami a ostatnými zainteresovanými stranami. Článok 11 Aby sa pomohlo tomuto adaptačnému procesu, každý členský štát podá Komisii k 31. decembru 2003 správu o účinnosti ustanovení od 18. januára 2001 do 31. decembra 2002. Forma tejto správy sa stanoví podľa postupu uvedeného v článku 10 najneskôr do 18. januára 2001. zahrňujúc smernice, obdobie tejto štáty Členské za porušenie vnútroštátnych predpisov prijatých podľa tejto smernice. Sankcie musia byť účinné, primerané a odradzujúce. stanovia príslušné sankcie Článok 12 Okrem toho Komisia v súlade s postupom stanoveným v článku 10 prijme opatrenia zamerané na: a) podrobnejšiu špecifikáciu formátu štítku uvedeného v článku 3 prostredníctvom zmeny a doplnenia prílohy I; b) podrobnejšiu špecifikáciu požiadaviek týkajúcich sa príručky uvedenej v článku 4 z hľadiska klasifikácie nových modelov automobilov, čím sa umožní vyhotovenie zoznamu modelov zaradených do špecifikovaných tried podľa emisií CO2 a spo- treby paliva vrátane triedy, v ktorej budú zahrnuté modely nových automobilov s najúčinnejším využitím paliva; 1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smer- nicou do 18 januára 2001. Bezodkladne o tom budú informovať Komisiu. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty. 2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsob- nosti tejto smernice. 6 SK Úradný vestník Európskej únie 15/zv. 5 Táto smernica nadobúda účinnosť dňom jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 13 Táto smernica je adresovaná členským štátom. V Bruseli 13. decembra 1999 Článok 14 Za Európsky parlament predseda N. FONTAINE Za Radu predseda S. HASSI 15/zv. 5 SK Úradný vestník Európskej únie 7 PRÍLOHA I OPIS ŠTÍTKU O SPOTREBE PALIVA A EMISIÁCH CO2 Členské štáty musia prinajmenšom zabezpečiť, aby všetky štítky o spotrebe paliva na ich území: 1. vyhovovali štandardnému formátu s cieľom lepšieho rozpoznania zákazníkmi; 2. mali formát 297 mm x 210 mm (A4); 3. obsahovali odkaz na model a typ paliva osobného automobilu, ku ktorému sú pripojené; 4. obsahovali číselnú hodnotu úradnej spotreby paliva a úradných špecifických emisií CO2. Hodnota úradnej spotreby paliva sa vyjadruje buď v litroch na 100 km (1/100 km), alebo v kilometroch na liter (km/l), alebo ich vhodnou kombináciou a je zaokrúhlená na jedno desatinné miesto. Úradne špecifické emisie CO2 sa zaokrúhľujú na najbližšie celé číslo v gramoch na kilometer (g/km). Tieto hodnoty môžu byť vyjadrené v rôznych jednotkách (galóny, míle) v miere zlučiteľnej s ustanoveniami smernice 80/181/EHS. (1) 5. obsahovali tento text týkajúci sa dostupnosti príručky o spotrebe paliva a emisiách CO2: „Príručka o spotrebe paliva a emisií CO2, ktorá obsahuje údaje pre všetky nové modely osobných automobilov, je dostupná na ktoromkoľvek predajnom mieste bezplatne“ 6. obsahovali tento text: „Okrem úspornosti automobilu zohrávajú úlohu pri určovaní spotreby paliva automobilu a emisií CO2 štýl riadenia ako aj iné netechnické činitele. CO2 je hlavný plyn vyvolávajúci skleníkový efekt a je zodpovedný za globálne otepľovanie. “ (1) Smernica Rady 80/181/EHS z 20. decembra 1979 o aproximácii právnych predpisov členských štátov vzťahujúcich sa k jednotkám mier a váh a o zrušení smernice 71/354/EHS (Ú. v. ES L 39, 15. 2. 1980, s. 40). Smernica naposledy menená a doplnená smernicou 89/617/EHS (Ú. v. ES L 357, 7. 12. 1989, s. 28). 8 SK Úradný vestník Európskej únie 15/zv. 5 PRÍLOHA II OPIS PRÍRUČKY O SPOTREBE PALIVA A EMISIÁCH CO2 Členské štáty musia zabezpečiť, aby príručka o spotrebe paliva a emisiách CO2 obsahovala prinajmenšom nasledujúce informácie: 1. ročne vydávaný zoznam všetkých nových osobných automobilov dostupných na predaj v rámci členských štátov, zoskupených podľa továrenských značiek v abecednom poradí. Ak sa v členskom štáte príručka aktualizuje častejšie ako raz za rok, potom by mala obsahovať zoznam všetkých nových modelov osobných automobilov dostupných k dátumu zverejnenia tejto aktualizácie; 2. pre každý model, ktorý sa objaví v príručke, typ paliva, číselná hodnota úradnej spotreby paliva a úradných špecifických emisií CO2. Hodnota úradnej spotreby paliva sa vyjadruje buď v litroch na 100 km (l/100 km), alebo kilometroch na liter (km/l), alebo vhodnou kombináciou týchto údajov a zaokrúhľuje sa na jedno desatinné miesto. Úradne špecifické emisie CO2 sa zaokrúhľujú na najbližšie celé číslo v gramoch na kilometer (g/km). Tieto hodnoty je možné vyjadriť v odlišných jednotkách (galóny, míle) v miere zlučiteľnej s ustanoveniami smernice č. 80/181/EHS. 3. zoznam zdôrazňujúci 10 najúspornejších nových modelov osobných automobilov zoradených v poradí stúpajúcich špecifických emisií CO2 na každý typ paliva. Zoznam musí obsahovať model, číselnú hodnotu úradnej spotreby paliva a úradných špecifických emisií CO2; 4. radu motoristom, že správne používanie a pravidelná údržba vozidla a spôsob riadenia, ako je vyhýbanie sa agresívnej jazde, cestovanie nižšími rýchlosťami, predchádzanie brzdeniu, správne nahustené pneumatiky, skracovanie časov chodu motora naprázdno, nepreťažovanie automobilu, zlepšujú spotrebu paliva a znižujú emisie CO2 ich osobného automobilu; 5. vysvetlenie pôsobenia plynných emisií spôsobujúcich skleníkový efekt, možné zmeny klímy a závažnosť pôsobenia motorových vozidiel, ako i odkaz na iné možnosti voľby paliva dostupného pre spotrebiteľa a ich dôsledky na životné prostredie založené na posledných vedeckých dôkazoch a legislatívnych požiadavkách; 6. odkaz na cieľ spoločenstva na priemerné emisie CO2 nových osobných automobilov a dátum, do ktorého by mal byť cieľ dosiahnutý; 7. odkaz na príručku Komisie o spotrebe paliva a emisií CO2 na internete, ak je k dispozícii. 15/zv. 5 SK Úradný vestník Európskej únie 9 PRÍLOHA III OPIS PLAGÁTU, KTORÝ SA MÁ VYSTAVIŤ NA MIESTE PREDAJA Členské štátny musia zabezpečiť, aby plagát/y spĺňal/i prinajmenšom tieto požiadavky: 1. plagát má minimálne rozmery 70 cm x 50 cm; 2. informáciu na plagáte je možné ľahko prečítať; 3. modely osobných automobilov sú združené do skupín a uvedené samostatne podľa druhu paliva (napr. benzín alebo nafta). V rámci každého typu paliva sú modely zoradené v poradí stúpajúcich emisií CO2, pričom model s najnižšou úradnou spotrebou je umiestnený na prvom mieste zoznamu; 4. pre každý model osobného automobilu je v zozname uvedená jeho továrenská značka, číselná hodnota úradnej spotreby paliva a úradných špecifických emisií CO2. Hodnota úradnej spotreby paliva sa vyjadruje buď v litroch na 100 km (l/km), kilometroch na liter (km/l) alebo vhodnou kombináciou týchto údajov a zaokrúhľuje sa na jedno desatinné miesto. Úradne špecifické emisie CO2 sa zaokrúhľujú na najbližšie celé číslo v gramoch na kilometer (g/km). Tieto hodnoty je možné vyjadriť v odlišných jednotkách (galóny, míle) v miere zlučiteľnej s ustanoveniami smernice č. 80/181/EHS; Navrhovaný formát je uvedený nižšie: 5. plagát obsahuje tento text týkajúci sa dostupnosti príručky o spotrebe paliva a emisií CO2; „Príručka o spotrebe paliva a emisií CO2, ktorá obsahuje údaje pre všetky nové modely osobných automobilov, je dostupná na ktoromkoľvek predajnom mieste bezplatne“; 6. plagát obsahuje tento text: „Okrem úspornosti automobilu zohrávajú úlohu pri určovaní spotreby paliva automobilu a emisií CO2 štýl riadenia ako aj iné netechnické činitele. CO2 je hlavný plyn vyvolávajúci skleníkový efekt a je zodpovedný za globálne otepľovanie. “ 7. plagát bude kompletne aktualizovaný najmenej raz za 6 mesiacov. Medzi dvoma aktualizáciami sa nové automobily budú pridávať na koniec zoznamu. 10 SK Úradný vestník Európskej únie 15/zv. 5 ZABEZPEČENIE ÚDAJOV O SPOTREBE PALIVA A EMISIÍ CO2 V PROPAGAČNEJ LITERATÚRE PRÍLOHA IV Členské štáty musia zabezpečiť, aby celá propagačná literatúra obsahovala údaje o úradnej spotrebe paliva a úradných špecifických emisiách CO2 vozidiel, ktorých sa to týka. Tieto informácie by mali spĺňať prinajmenšom tieto požiadavky: 1. byť ľahko čitateľné a nie menej nápadné než hlavná časť informácií uvádzaná v propagačných materiáloch; 2. byť ľahko zrozumiteľné i pri povrchnom kontakte s nimi; 3. úradne údaje o spotrebe paliva by mali byť poskytované na všetky rozličné modely automobilov, ktoré propagačný materiál zahrňuje. Pokiaľ sa uvádza viac ako jeden model, potom sa zahrnú buď údaje úradnej spotreby paliva pre všetky uvedené modely alebo sa uvedie rozpätie medzi najhoršou a najlepšou spotrebou paliva. Spotreba paliva sa vyjadruje buď v litroch na 100 km (l/100 km), kilometroch na liter (km/l), alebo vhodnou kombináciou týchto údajov. Všetky číselné údaje sa zaokrúhľujú na jedno desatinné miesto. Tieto hodnoty je možné vyjadriť v odlišných jednotkách (galóny, míle) v miere zlučiteľnej s ustanoveniami smernice č. 80/181/EHS. Ak propagačná literatúra obsahuje odkaz iba na továrenskú značku a nie na nejaký konkrétny model, potom údaje o spotrebe paliva nemusia byť uvedené


title: Komission asetus (EY) N:o 2625/1999, annettu 13 päivänä joulukuuta 1999, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 14. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 321/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2625/1999, annettu 13 päivänä joulukuuta 1999, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 2) Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiin- teät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, koskevista ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontĳärjestelmän soveltamista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1498/98 (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, yksityiskohtaisista ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla sekä katsoo seuraavaa: 1) Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kier- roksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määritel- tävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merki- tyllä tavalla. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä joulukuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EYVL L 198, 15. 7. 1998, s. 4. L 321/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 12. 1999 tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi annettu 13 päivänä joulukuuta 1999, komission asetukseen LIITE CN-koodi Kolmannen maan koodi (1) Tuonnin kiinteä arvo (EUR/100 kg) 0702 00 00 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 624 999 220 999 052 204 999 052 204 388 999 052 204 999 052 999 052 600 999 400 404 728 999 052 064 400 720 999 103,5 68,0 132,5 101,3 221,9 221,9 109,0 156,7 132,8 44,0 46,4 35,6 42,0 77,1 49,3 63,2 80,3 80,3 50,3 67,8 59,0 87,6 70,9 109,8 89,4 142,8 63,4 121,7 85,1 103,3 (1) Komission asetuksessa (EY) N:o 2645/98 (EYVL L 335, 10. 12. 1998, s. 22) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2290/99 från Carlos Carnero González (PSE) till rådet. Skeppsvarvens framtid i Europa.

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
International Monetary Fund
Japan
South Korea
Spain
State aid
World Bank
privatisation
restriction on competition
shipbuilding
tariff negotiations
terms for aid

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/23 N(cid:228)r det g(cid:228)ller fr(cid:229)gan om projektet Les Dos Llometes st(cid:229)r i strid med kommissionens rekommendation 75/65/EEG av den 20 december 1974 till medlemsstaterna om skydd av byggnadsminnen och naturarv, b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att inom gemenskapens sekund(cid:228)rlagstiftning (cid:228)r en rekommendation inte r(cid:228)ttsligt bindande f(cid:246)r medlemsstaterna. (1) EGT L 73, 14. 3. 1997. (2000/C 280 E/021) SKRIFTLIG FR¯GA E-2290/99 fr(cid:229)n Carlos Carnero GonzÆlez (PSE) till r(cid:229)det (13 december 1999) ˜mne: Skeppsvarvens framtid i Europa Den 5 november lade varvsindustrin ned arbetet under fyra timmar p(cid:229) uppmaning av Europeiska fackliga samorganisationen. Syftet var att k(cid:228)mpa f(cid:246)r varvens (cid:246)verlevnad under parollen ARBETE F(cid:214)R SKEPPS- VARVEN (cid:129) FRAMTID F(cid:214)R EUROPA. Den 9 november analyserade r(cid:229)det (industri) skeppsvarvens situation. I Spanien, d(cid:228)r varvsindustrin historiskt sett spelat en framtr(cid:228)dande roll, lades den 27 oktober arbetet ned under tv(cid:229) timmar vid alla arbetsplatser som ing(cid:229)r i gruppen Astilleros Espaæoles, f(cid:246)r att f(cid:246)rsvara varvsverksamheten och protestera mot den privatisering av Astander som planeras av det spanska bolaget Sociedad Espaæola de Participaciones Industriales. Samtidigt kom nyheten att Europeiska kommis- sionen kr(cid:228)ver att den spanska regeringen skall betala tillbaka mer (cid:228)n 18 000 miljoner pesetas som beviljats skeppsvarven i form av skattel(cid:228)ttnader och som kommissionen betraktar som otillb(cid:246)rligt statsst(cid:246)d. Av ekonomiska, sociala och syssels(cid:228)ttningsm(cid:228)ssiga sk(cid:228)l borde det vara av h(cid:246)gsta prioritet f(cid:246)r Europeiska unionen att garantera skeppsvarvens (cid:246)verlevnad. Och detta borde g(cid:246)ras i (cid:246)msesidigt samf(cid:246)rst(cid:229)nd med fackf(cid:246)reningsf(cid:246)rbunden, f(cid:246)rsta hand trygga syssels(cid:228)ttningen i en statlig sektor med god konkurrenskraft. f(cid:246)r att i 1. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder kan r(cid:229)det inf(cid:246)r sitt m(cid:246)te i november f(cid:246)resl(cid:229) f(cid:246)r att garantera skeppsvarvens (cid:246)verlevnad? 2. K(cid:228)nner r(cid:229)det till privatiseringen av Astander och tror r(cid:229)det verkligen att nedrustning av den offentliga sektorn (cid:228)r ett alternativ om man vill trygga produktionen och syssels(cid:228)ttningen? 3. Vad anser r(cid:229)det om den dumpning som l(cid:228)nder som Sydkorea och Japan utf(cid:246)r p(cid:229) detta omr(cid:229)de? (2000/C 280 E/022) SKRIFTLIG FR¯GA E-2311/99 fr(cid:229)n Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) till r(cid:229)det (13 december 1999) ˜mne: St(cid:246)d till varvsindustrin Den europeiska varvsindustrin st(cid:229)r inf(cid:246)r stora sv(cid:229)righeter. Europeiska unionen b(cid:246)r se det som en prioritering att garantera framtiden f(cid:246)r en konkurrenskraftig varvsindustri som bidrar till ekonomisk och social utveckling genom att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla en syssels(cid:228)ttningsniv(cid:229) i vissa regioner av vilka flera har en h(cid:246)g arbetsl(cid:246)shet. I kommissionens rapport till r(cid:229)det om varvsindustril(cid:228)get i v(cid:228)rlden erk(cid:228)nner kommissionen att Sydkoreas statliga st(cid:246)d till varvsindustrisektorn h(cid:229)ller p(cid:229) att skapa obalans p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden f(cid:246)r denna sektor. Har r(cid:229)det, i syfte att planera (cid:229)tg(cid:228)rder som kan avhj(cid:228)lpa denna situation, uppskattat storleken p(cid:229) dessa st(cid:246)d? R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1540/98 (1) av den 29 juni 1998 inneh(cid:229)ller nya regler f(cid:246)r st(cid:246)d till varvsindustrin fram till december 2000. Har r(cid:229)det f(cid:246)r avsikt att forts(cid:228)tta med tilldelningen av dessa produktionsst(cid:246)d i Europa som en s(cid:228)kerhets(cid:229)tg(cid:228)rd samtidigt som den g(cid:229)r mer p(cid:229) djupet med att unders(cid:246)ka st(cid:246)det till sektorn i Sydkorea?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2329/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione. Costruzioni abusive nel parco nazionale del Parnaso.

eurovoc_concepts:
Greece
environmental protection
heritage protection
national park

text: C 219 E/148 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 la Commissione non pu(cid:242) nuovamente Tenuto conto della difficile situazione di bilancio per il 2000, proporre al Consiglio misure d(cid:146)aiuto nel settore dei trasporti, come quelle applicate dal 1991 al 1996 a seguito del conflitto iugoslavo. (2000/C 219 E/186) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2329/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Costruzioni abusive nel parco nazionale del Parnaso (13 dicembre 1999) Stando alle denunce fatte da organizzazioni di ecologisti, l(cid:146)abusivismo edilizio non ha risparmiato il parco nazionale del Parnaso che figura tra le aree protette di «Natura 2000» del dipartimento della Focide. Circola anche la voce che Ł allo studio un decreto presidenziale per sopprimere il suddetto parco nazionale, lottizzarlo e destinarlo ufficialmente al pascolo. Pu(cid:242) la Commissione dire: 1. se Ł al corrente di proposte volte a sopprimere o ad alterare il carattere di zona A che «Natura 2000» riconosce alla suddetta area, 2. e come intende intervenire per la sua salvaguardia? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (21 dicembre 1999) La Commissione non Ł a conoscenza di alcun piano inteso a modificare o abolire lo statuto di protezione del Parco nazionale del Parnaso che Ł inserito in uno dei siti proposti per la rete Natura 2000 istituita ai sensi della direttiva 92/43/CEE relativa alla conservazione degli habitat naturali e seminaturali e della flora e della fauna selvatiche (1). In passato nel quadro di un progetto LIFE-Natura cofinanziato dalla Commissione e volto a migliorare le condizioni di conservazione e gestione dei parchi nazionali greci, Ł stato elaborato un piano di gestione per il Parco nazionale del Parnaso. Tale piano di gestione basato su una approfondita conoscenza dell(cid:146)intero massiccio del Parnaso, prevede una modifica dei confini del Parco nazionale procedendo alla correzione e all(cid:146)ampliamento del nucleo attuale (la cui definizione risale al 1938), e una definizione chiara e l(cid:146)ampliamento della zona periferica, i cui limiti erano finora incerti. Nel nucleo del Parco in particolare non sono consentite attivit(cid:224) antropiche come quelle citate dall(cid:146)onorevole parlamentare. Secondo le informazioni fornite dalle autorit(cid:224) greche, sulla base di quanto proposto dal piano di gestione, Ł stato elaborato e presentato un decreto presidenziale. (1) GU L 206 del 22. 7. 1992. (2000/C 219 E/187) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2330/99 di Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Ditte private specializzate nell(cid:146)inoltro di documenti e plichi (13 dicembre 1999) Le procedure per l(cid:146)inoltro di documenti e plichi che ditte private specializzate effettuano tra i vari stati offrono, a quanto sembra, pochissime garanzie effettive che il plico venga spedito in tutta sicurezza e soprattutto che venga recapitato agli interessati. Il problema consiste soprattutto nel fatto che l(cid:146)inoltro spesso avviene attraverso una ditta terza la quale, a sua volta, affida il trasporto od anche la consegna ad


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2313/99 υποβολή: Ari Vatanen (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Η ασφάλεια των σιδηροδρομικών μεταφορών στα κράτη μέλη της ΕΕ.

eurovoc_concepts:
common transport policy
rail transport
transport safety

text: 3. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 280 E/27 thw Sy·mbashw toy Lome·. To CDI epistratey·ei th xrhmatodo·thsh kai thn texnologi·a apo· tiw idivtike·w kai tiw mh kybernhtike·w phge·w gia thn ana·ptyjh tvn biomhxaniv·n sta kra·th AKE. Me·sv thw sth·rijhw thw diarurvtikh·w prosarmogh·w, h Koino·thta bohua· toyw etai·royw thw sth dhmioyrgi·a toy kata·llhloy periba·llontow gia thn ana·ptyjh toy idivtikoy· tome·a. Epidiv·kontaw, sto plai·sio thw genikh·w politikh·w thw th baumiai·a e·ntajh tvn anaptysso·menvn xvrv·n sthn 3. pagko·smia oikonomi·a, h Koino·thta prospauei· na ejasfali·sei to o·ti to empo·rio den ua askei· arnhtike·w epidra·seiw sto periba·llon. Ayto·w h·tan o lo·gow gia ton opoi·o zh·thse na symperilhfuei· to ue·ma «empo·rio kai periba·llon» sto Gy·ro thw xilieti·aw toy Pagko·smioy Organismoy· Empori·oy (POE). H Koino·thta akoloyuei· mi·a politikh· biv·simhw ana·ptyjhw kai prostasi·aw toy periba·llontow stiw 4. anaptysso·menew xv·rew. Oi gevrgike·w ejagvgike·w epidoth·seiw (stabex) ei·nai e·na apo· ta zhth·mata poy epanadia- pragmatey·ontai ayth·n thn peri·odo, sto plai·sio tvn symfvniv·n, meta· th sy·mbash toy Lome· me ta kra·th AKE. Me ka·ue epify·lajh vw prow thn e·kbash tvn diapragmatey·sevn, o sto·xow thw Koino·thtaw ei·nai akribv·w na diasfali·sei o·ti den ua e·xoyn arnhtika· apotele·smata sth gevrgi·a stiw xv·rew ayte·w. Oi antiprosvpei·ew thw Epitroph·w stiw xv·rew AKE e·xoyn klhuei· na arxi·soyn to dia·logo, opotedh·pote ei·nai 5. dynato·n, me toyw eunikoy·w syntonistikoy·w organismoy·w kai sxetika· me ta ky·ria shmei·a thw Synuh·khw gia thn Katapole·mhsh th Erh·mvshw (CCD) me skopo· ton kauorismo· thw kaly·teroy dynatoy· tro·poy gia thn efarmogh· thw Synuh·khw. H e·kbash aytoy· toy dialo·goy ua epitre·cei sthn Epitroph· na energh·sei taxy·tera. H Koino·thta yposthri·zei thn apokentrvme·nh synergasi·a kai th symmetoxh· o·lvn tvn fore·vn poy 6. endiafe·rontai sthn Eyrv·ph gia th diadikasi·a ana·ptyjhw, symperilambanome·nhw thw efarmogh·w toy CCD. (cid:201)xei sygxrhmatodoth·sei kai ua synexi·sei na sygxrhmatodotei· ta progra·mmata stiw anaptysso·menew xv·rew me tiw eyrvpai¤ke·w mh kybernhtike·w organv·seiw. (1) SEC(97)1429. (2000/C 280 E/026) GRAPTH ERVTHSH E-2313/99 ypobolh·: Ari Vatanen (PPE-DE) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: H asfa·leia tvn sidhrodromikv·n metaforv·n sta kra·th me·lh thw EE H ki·nhsh forthgv·n oxhma·tvn sta kra·th me·lh thw EE e·xei ayjhuei· shmantika· tiw teleytai·ew dekaeti·ew. To 1970 to e·na tri·to thw metafora·w emporeyma·tvn gino·tan sidhrodromikv·w, env· pe·rysi mo·no to 14 %. To a·noigma tvn sidhrodro·mvn ston antagvnismo· ei·nai shmantiko·, prokeime·noy na pera·sei e·na ako·mh megaly·tero me·row thw metafora·w emporeyma·tvn sthn eyuy·nh tvn sidhrodro·mvn. H prov·uhsh tvn sidhrodromikv·n metaforv·n ua mei·vne th symfo·rhsh tvn odikv·n arthriv·n kai tiw prokaloy·menew periballontike·w epibary·nseiw. Uevrei·tai o·ti me th belti·vsh thw antagvnistiko·thtaw tvn sidhrodro·mvn dieykoly·netai h antimetv·pish tvn sygkoinvniakv·n problhma·tvn sthn Eyrv·ph. H eleyue·rvsh toy antagvnismoy· den pre·pei na pragmatopoiei·tai eiw ba·row thw asfa·leiaw tvn sidhrodro·mvn. Antiue·tvw h synth·rhsh, gia para·deigma, tvn grammv·n pre·pei na diaxvri·zetai apo· thn ekmeta·lleysh· toyw. Poia me·tra e·xei la·bei h Epitroph·, gia na eggyhuei· megaly·terh asfa·leia stiw sidhrodromike·w metafore·w sta kra·th thw EE; Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (27 Ianoyari·oy 2000) Lo·gv thw fy·shw toy kai vw apote·lesma toy tro·poy leitoyrgi·aw toy, o sidhro·dromow apotelei· e·na ejairetika· asfale·w me·so metafora·w. Ako·mh kai an lhfuoy·n ypo·ch o·loi oi ua·natoi poy sxeti·zontai me ton sidhro·dromo, symperilambanome·nvn tvn aytoktoniv·n kai tvn atyxhma·tvn stiw iso·pedew diaba·seiw, to pososto· sidhrodromi- kv·n atyxhma·tvn ana· mona·da kyklofori·aw ei·nai peri·poy to e·na te·tarto tvn odikv·n atyxhma·tvn. Oi ua·natoi C 280 E/28 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 10. 2000 epibatv·n ana· epiba·th-xilio·metro gia to sidhro·dromo ei·nai peri·poy to e·na eikosto· tvn uana·tvn apo· epibatika· aytoki·nhta. Omoi·vw, ta atyxh·mata ergazome·nvn stiw metafore·w emporeyma·tvn mporoy·n na ektimhuoy·n se peri·poy e·na eikosto· tvn atyxhma·tvn stiw odike·w metafore·w emporeyma·tvn. Oi en lo·gv statistike·w katadei- kny·oyn o·ti o·pvw kai na to ypologi·sei kanei·w, o sidhro·dromow ei·nai asfale·sterow apo· tiw odike·w metafore·w kai, vw ek toy·toy, ta me·tra poy epitygxa·noyn thn enua·rrynsh thw meta·bashw ston sidhro·dromo thw kyklofori·aw poy epi· toy paro·ntow dieja·getai odikv·w, ua odhgh·soyn se mei·vsh synolika· tvn traymatismv·n kai tvn atyxhma·tvn. Synepv·w, prokalei· mega·lh anhsyxi·a sthn Epitroph· to gegono·w o·ti to meri·dio sthn agora· toy sidhrodro·moy e·pese sto peri·poy 40 % tvn epipe·dvn toy 1970. To 1997, to meri·dio toy sidhrodro·moy stiw metafore·w gia to sy·nolo thw endokoinotikh·w epikra·teiaw (symperilambanome·nvn tvn uala·ssivn metaforv·n mikrv·n aposta·sevn) h·tan 8,6 % kai to meri·dio· toy stiw xersai·ew metafore·w h·tan, o·pvw anafe·ruhke, 14,4 %. H belti·vsh thw antagvnistiko·thtaw toy sidhrodro·moy kai h diasfa·lish o·ti o sidhrodromiko·w kla·dow ei·nai ikano·w na prosfe·rei tiw yphresi·ew poy apaitoy·n oi shmerinoi· kai oi mellontikoi· pela·tew, ua synistoy·se shmantiko· bh·ma sthn enua·rrynsh thw metastrofh·w sth xrh·sh toy sidhrodro·moy, o·poy ayto· ei·nai dynato·. H de·smh ypodomv·n gia to sidhro·dromo, epi· thw opoi·aw h Epitroph· pe·tyxe politikh· symfvni·a stiw 10 Dekembri·oy 1999, ua apotele·sei, efo·son efarmostei·, shmantiko· bh·ma sth dhmioyrgi·a tvn proy¤ poue·sevn prow ayth· thn katey·uynsh. To kei·meno proble·pei epi·shw o·ti ta pro·typa asfalei·aw pre·pei na uespistoy·n apo· forei·w aneja·rthtoyw tvn sidhrodromikv·n epixeirh·sevn, vw eggy·hsh thw diasfa·lishw thw empistosy·nhw stiw diadikasi·ew asfalei·aw. H Epitroph· e·xei syneidhtopoih·sei thn ana·gkh na ejasfalistei· se koinotiko· epi·pedo o·ti diasfali·zontai ta endedeigme·na pro·typa asfalei·aw. H Epitroph· e·xei anala·bei shmantike·w ergasi·ew se dy·o tomei·w gia to skopo· ayto·. Prv·ton, h pro·sfath pro·tash odhgi·aw (1) thw Epitroph·w gia th dialeitoyrgiko·thta toy symbatikoy· sidhrodro·moy proble·pei thn kauie·rvsh texnikv·n proty·pvn kai thn pistopoi·sh toy ejoplismoy· apo· koinopoi- hue·ntew organismoy·w kai ypoxrev·nei ta kra·th me·lh na ele·gxoyn taktika· th leitoyrgi·a kai th xrh·sh toy pistopoihme·noy sidhrodromikoy· ejoplismoy·. Dey·teron, h Epitroph· e·xei ekponh·sei mele·th gia toyw kanonismoy·w kai ta pro·typa asfalei·aw tvn eyrvpai¤kv·n sidhrodro·mvn. H telikh· e·kuesh ua ei·nai sy·ntoma diaue·simh kai ua epitre·cei thn ekti·mhsh thw peraite·rv dra·shw poy ei·nai aparai·thth se koinotiko· epi·pedo. (1) COM(1999)617 teliko·. (2000/C 280 E/027) GRAPTH ERVTHSH E-2314/99 ypobolh·: Bartho Pronk (PPE-DE) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Asfa·leiew aytokinh·toy sto ejvteriko· Se orisme·na kra·th me·lh thw E E, metajy· de aytv·n kai sthn Ollandi·a, h asfa·leia aytokinh·toy periori·zei tiw dynato·thtew paramonh·w sto ejvteriko· gia perio·doyw poy yperbai·noyn toyw treiw mh·new, ako·ma de kai tiw oktv· ebdoma·dew. H aiti·a tvn anvte·rv ofei·letai sto gegono·w o·ti asfalisme·no aytoki·nhto apo· tiw xv·rew ayte·w mporei· na paramei·nei mo·non gia periorisme·no synexe·w dia·sthma sto ejvteriko·. H kata·stash ayth· synista· kv·lyma sto dikai·vma paramonh·w se a·llew xv·rew, idi·vw ma·lista dio·ti, genika·, stiw xv·rew poy diame·nei kanei·w prosvrinv·w den mporei· na syna·cei asfa·leia dedome·noy o·ti o ariumo·w thw pinaki·daw toy aytokinh·toy den ei·nai kataxvrhme·now sthn xv·ra prosvrinh·w diamonh·w. 1. Gnvri·zei h Epitroph· thn kata·stash ayth·; Ea·n nai, den fronei· h Epitroph· o·ti te·toia me·tra parakvly·oyn thn eley·uerh metaki·nhsh tvn ergazome·nvn 2. kai thn eley·uerh metaki·nhsh tvn prosv·pvn; 3. 4. Se poiew xv·rew parathrei·tai h kata·stash ayth· kai se poie·w o·xi; Pv·w ske·ptetai h Epitroph· na antimetvpi·sei thn en lo·gv kata·stash; Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (13 Ianoyari·oy 2000) H Epitroph· ei·nai enh·merh gia thn emporikh· taktikh· sthn opoi·a anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy alla· den e·xei akribei·w plhrofori·ew sxetika· me tiw sygkekrime·new asfalistike·w epixeirh·seiw sta dia·fora kra·th me·lh


title: WRITTEN QUESTION E-2312/99 by Esko Seppänen (GUE/NGL) to the Commission. Environmental disaster in the Kymijoki river.

eurovoc_concepts:
Finland
dangerous substance
inland waterway
pollution of waterways
transport policy

text: 1. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 219 E/145 Is it true that not a single competition-distorting tax arrangement was identified in Germany, France, Italy or Britain (i. e. in the large Member States)? Is this not curious, and on what grounds was this conclusion reached? What is the Commission(cid:146)s opinion of the officials(cid:146) report, and when will the Commission issue its own political assessment? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (20 December 1999) The code of conduct group (business taxation) was established by the Ecofin Council on 9 March 1998. By common accord, Mrs Dawn Primarolo, British Treasury minister, was appointed to chair the group for a two-year period. The group(cid:146)s main task has been to assess the tax measures that may fall within the code of conduct for business taxation that was adopted by the Council and representatives of the governments of Member States on 1 December 1997. This code concerns those tax measures which affect, or may affect, in a significant way the location of business activity within the Community, and all Member States have been free to discuss and comment on tax measures of other Member States that may fall within the scope of the code. All Member States and the Commission are represented at a high level in this group which presented its final report to the Ecofin Council on 29 November 1999. The Council agreed that the work of the group should be confidential and it would not be appropriate for the Commission to comment on the detail of the report or on particular aspects of the work of this Council group. (2000/C 219 E/182) WRITTEN QUESTION E-2312/99 by Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) to the Commission (13 December 1999) Subject: Environmental disaster in the Kymijoki river Investigations by the Finnish Environment Centre have shown that there are between 16 and 21 kg of dioxines and furanes at the bottom of Finland(cid:146)s fourth largest river, the Kymijoki. The levels of PCDF compounds are at least ten times greater than the accepted limit values. Dioxines and furanes are carcinogens and represent a particular risk if they enter the food chain. Dioxines and furanes have an effect, inter alia, on the cell nucleus in which they cause changes to the genome. Preparations are under way in Finland for the canalisation of the Kymijoki. The dredging which the canalisation requires, and the propellor turbulence caused by possible future shipping traffic, will stir up the bottom sediments so that dioxines and furanes will be carried into the Gulf of Finland, possibly threatening the ecology of the whole Baltic Sea. Is the Commission aware of this problem, and if so what can it do under the founding Treaties of the EU to prevent an environmental disaster? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (13 January 2000) The Commission is aware that sediments in the Baltic sea contain comparatively high amounts of dioxins. Therefore it is unsurprising that sediments in the rivers feeding the Baltic sea contain higher than average amounts of dioxins as well. The particular situation of the Kymijoki River and the level of dioxins in the sediments of that river is not known to the Commission. C 219 E/146 Official Journal of the European Communities EN 1. 8. 2000 In order to be able to compare the detected levels in the Kymijoki with the situation in other rivers, the Commission would need more information on the way results have been calculated. It would be particularly helpful to have information on the concentrations of the different congeners, the depth at which measurements were performed, and whether results have been calculated according to the North Atlantic Treaty Organization/Centre for Coastal and Mar(cid:237)ne Sciences (NATO/CCMS) approach. At this stage, without the benefit of more detailed information, it is difficult to judge the situation. The Commission would therefore be grateful if the Honourable Member could provide the Commission with more details. In principle, legislation. Therefore the possibilities to react at a Community level are limited. this event, as described in the question, is not covered by environmental Community (2000/C 219 E/183) WRITTEN QUESTION P-2316/99 by Niall Andrews (UEN) to the Commission (29 November 1999) Subject: Failure of Malian company to pay outstanding funds, as contracted, to an Irish firm, Cormer Machinery International An Irish company, Cormer Machinery International Ltd. Entered into contract with Itema, a government- backed Malian company, to supply and install second-hand textile machinery. The contract price was USD 2,5 million, and an initial deposit of USD 850 000 was approved by the Malian Minister for Finance and received by the Irish company in 1996. An amount of USD 1,65 million has not been forwarded by Itema to Cormer Machinery International and is, therefore, still outstanding. Many discussions have taken place regarding this issue between the Irish company involved and the Development Directorate of the European Commission, as well as informally under the auspices of the ACP/EU Joint Assembly. Will the European Commissioner for Development, Mr Nielson, request an urgent meeting with the Malian representative to the European Union for an explanation as to why this Malian company has still not paid to Cormer Machinery International Ltd. The monies which it agreed to pay to this Irish firm, and will the Commissioner, as a matter of course, keep me informed about all developments regarding this issue until such time as the serious problems detailed above have been satisfactorily and fully resolved? Answer given by Mr Nielson on behalf of the Commission (21 December 1999) The Directorate general for development in Brussels and the delegation of the Commission in Bamako are aware of the dispute between Cormer Machinery International Ltd and Itema. the head of delegation in Bamako has informally raised the matter with the Malian authorities including, in particular, the Minister for finance. However, it is clear that the Commission has no competence in this matter which is a commercial dispute between two companies for which international arbitrage arrangements are the appropriate settlement channel. Indeed, (2000/C 219 E/184) WRITTEN QUESTION E-2325/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission Subject: Preservation of the shipbuilding heritage (ca(cid:239)ques) (13 December 1999) In reply to my Written Question (E-3436/95) (1) concerning the preservation of the industrial heritage, including fishing vessels from the eastern Mediterranean, the Commission referred to the then pending Raphael programme and gave its assurance that (cid:145)should any initiatives linked with the (cid:133) specific fields of interest meet the eligibility criteria (cid:133) then the Commission will gladly take them into consideration(cid:146). In


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2322/99 von Daniela Raschhofer (NI) an die Kommission. Abkommen über die wissenschaftlich-technische Zusammenarbeit zwischen der EG und der Argentinischen Republik.

eurovoc_concepts:
Argentina
China
Community budget
EU financing
Russia
biotechnology
cooperation agreement (EU)
cost-effectiveness analysis
military research
operation of the Institutions
scientific cooperation
technical cooperation

text: C 225 E/100 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 8. 2000 Die Kommission hat vor kurzem eine Vergleichsstudie und eine Beschreibung aller Zivildienstleistungs- systeme (cid:129) einschlie(cid:223)lich alternativer Dienste zum Milit(cid:228)rdienst (cid:129) in den Mitgliedstaaten in Auftrag gegeben. Die vermutlich in der zweiten Jahresh(cid:228)lfte vorliegende Ergebnisse sollten M(cid:246)glichkeiten aufzeigen, wie Synergien zwischen nationalen Zivildienstsystemen und europ(cid:228)ischen Freiwilligendiensten aufgebaut werden k(cid:246)nnten. (1) ABl. L 214 vom 31. 7. 1998. (2) ABl. C 210 vom 22. 7. 1999. (2000/C 225 E/100) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2322/99 von Daniela Raschhofer (NI) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Abkommen (cid:252)ber die wissenschaftlich-technische Zusammenarbeit zwischen der EG und der Argentinischen Republik Die Kommission schl(cid:228)gt den Abschlu(cid:223) eines wissenschaftlich-technischen Abkommens mit der Argentini- schen Republik vor. Im Rahmen dieses Abkommens soll die Zusammenarbeit und der Meinungsaustausch im Bereich der Forschung und Entwicklung intensiviert werden. Wie auch der Haushaltsausschu(cid:223) bereits feststellte, sind diesbez(cid:252)glich weitere und genauere Informationen der Kommission n(cid:246)tig. Es stellen sich folgende Fragen, ohne deren Beantwortung eine seri(cid:246)se Bearbeitung nicht m(cid:246)glich ist: 1. Welchen finanziellen Beitrag leisten die argentinischen Partner zu den Forschungsaktivit(cid:228)ten? 2. Gibt es Analysen des Nutzens und der Kosteneffizienz derartiger internationaler Kooperationsab- kommen? Wenn ja, was besagen diese? 3. Inwieweit sind im Rahmen dieses Kooperationsabkommens Wissenschaftler und Forscher bzw. Beamten und sonstige Bedienstete beteiligt? 4. Umfa(cid:223)t dieses Abkommen auch Forschung im Bereich der Biotechnologie bzw. der milit(cid:228)rischen Biotechnologie? (2000/C 225 E/101) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2323/99 von Daniela Raschhofer (NI) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Abkommen (cid:252)ber die wissenschaftlich-technische Zusammenarbeit zwischen der EG und der Volksrepublik China Die Kommission schl(cid:228)gt den Abschlu(cid:223) eines wissenschaftlich-technischen Abkommens mit der Volks- republik China vor. Im Rahmen dieses Abkommens soll die Zusammenarbeit und der Meinungsaustausch im Bereich der Forschung und Entwicklung intensiviert werden. Wie auch der Haushaltsausschu(cid:223) bereits feststellte, sind diesbez(cid:252)glich weitere und genauere Informationen der Kommission n(cid:246)tig. Es stellen sich folgende Fragen, ohne deren Beantwortung eine seri(cid:246)se Bearbeitung nicht m(cid:246)glich ist: 1. Welchen finanziellen Beitrag leisten die chinesischen Partner zu den Forschungsaktivit(cid:228)ten? 2. Gibt es Analysen des Nutzens und der Kosteneffizienz derartiger internationaler Kooperationsab- kommen? Wenn ja, was besagen diese?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2350/99 di Roger Helmer (PPE-DE) alla Commissione. Sovvenzioni dell'UE.

eurovoc_concepts:
EU financing
auditing
redemption

text: C 280 E/30 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 Risposta data dalla sig. ra de Palacio a nome della Commissione (25 gennaio 2000) La valutazione del registro navale greco Ł avvenuta dal 17 al 20 marzo 1997 e aveva l(cid:146)obiettivo di verificare se la societ(cid:224) di classificazione ellenica soddisfasse i criteri istituiti nell(cid:146)allegato della direttiva 94/ 57/CE del Consiglio, del 22 novembre 1994, relativa alle disposizioni ed alle norme comuni per gli organi che effettuano le ispezioni e le visite di controllo delle navi e per le pertinenti attivit(cid:224) delle amministrazioni marittime. Dalla valutazione Ł emerso che il registro navale greco non rispettava i cosiddetti criteri «quantitativi» (1o 000 navi di lungo corso di stazza superiore a 100 TSL nella sua classe e 100 ispettori dediti esclusivamente ai controlli). Per quanto riguarda i criteri qualitativi, si Ł concluso che la societ(cid:224) greca li rispettava, ad eccezione di alcuni casi di mancata conformit(cid:224) che la Commissione ha chiesto di risolvere. Il registro navale greco ha messo in atto tutte le raccomandazioni della Commissione immediatamente dopo la valutazione. La Commissione ha espresso pertanto soddisfazione per tale conformit(cid:224) ai criteri qualitativi. Al momento dell(cid:146)ispezione il registro navale greco disponeva solo di 941 navi di lungo corso di stazza superiore a 100 TSL nella sua classe e di 60 ispettori dediti esclusivamente ai controlli. Applicando un metodo di calcolo diverso proposto dal registro navale greco, il numero degli ispettori saliva a 86, cifra che non rispettava ancora quella indicata nella direttiva (100). Nel marzo del 1997 alla Commissione era pervenuta una denuncia secondo la quale il registro navale greco non rispettava alcuni criteri della direttiva. La presunta mancanza di conformit(cid:224) citata nella denuncia in massima parte, con gli elementi non conformi riscontrati durante la valutazione della coincideva, il registro navale greco ha provveduto a risolvere tali mancanze di Commissione. Come gi(cid:224) indicato, conformit(cid:224) subito dopo la valutazione e la Commissione ha pertanto deciso di archiviare la denuncia. Il 22 aprile 1998 il registro navale greco Ł stato riconosciuto, ai sensi dell(cid:146)articolo 4, paragrafo 3 della direttiva, per un periodo di tre anni, durante i quali potr(cid:224) operare esclusivamente per conto dell(cid:146)ammini- strazione greca. Attualmente il registro navale greco Ł, e continuer(cid:224) ad essere, controllato dal comitato istituito dalla direttiva al fine di adottare la decisione definitiva sul suo pieno riconoscimento. Tutte le societ(cid:224) di classificazione riconosciute a livello comunitario sono continuamente controllate dal comitato in questione, per garantire che mantengano standard di qualit(cid:224) elevati. (2000/C 280 E/029) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2350/99 di Roger Helmer (PPE-DE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Sovvenzioni dell(cid:146)UE Qual Ł il costo complessivo della revisione contabile di tutti strutturali e progetti finanziati direttamente), ivi compresi: i finanziamenti concessi dall(cid:146)UE (fondi (cid:129) i costi della revisione interna, e (cid:129) i costi sostenuti da contraenti esterni cui si fa ricorso per la revisione contabile dei fondi dell(cid:146)UE? All(cid:146)interrogante risulta che, se dei fondi sono stati ottenuti in modo fraudolento o si Ł scoperto che ne Ł stato fatto un uso improprio, la Commissione ne chiede la restituzione. Qual Ł la percentuale del totale dei finanziamenti concessi che la Commissione individua come usati in modo improprio e di cui chiede il rimborso? Esiste un termine entro il quale i beneficiari dei fondi devono rimborsare il denaro utilizzato in modo improprio e/o erroneamente assegnato? Qual Ł la percentuale mai recuperata e/o annullata? Risposta data dalla sig. ra Schreyer a nome della Commissione (23 febbraio 2000) La contabilit(cid:224) relativa alla spesa amministrativa della Commissione Ł organizzata in base al tipo di spesa e non in base al finanziamento, all(cid:146)obiettivo politico o al tipo di costi amministrativi. Pertanto, non si conosce con esattezza il costo complessivo della revisione contabile di tutti i finanziamenti comunitari. La revisione contabile della spesa da parte delle direzioni generali che la gestiscono Ł organizzata da queste 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/31 stesse direzioni generali e pu(cid:242) addirittura essere finanziata dalla parte B del bilancio. Attualmente non Ł intrapresa alcuna procedura di consolidamento che potrebbe fornire un(cid:146)indicazione del costo totale dell(cid:146)attivit(cid:224) di revisione contabile. L(cid:146)introduzione del sistema di gestione basata sull(cid:146)attivit(cid:224) (ABM), che Ł stata decisa dalla Commissione nel novembre 1999, dovrebbe permettere alla Commissione di fornire questo tipo di informazioni a tempo debito. Se si scopre che Ł stato fatto un uso improprio di taluni fondi, la Commissione intraprende la procedura di recupero prevista dagli articoli 28 e 29 del Regolamento finanziario (1). Gli ordinatori competenti redigono degli ordini di recupero, che sono inviati al controllore finanziario per approvazione e registrati dal contabile. Quest(cid:146)ultimo ha il compito di emettere la nota di addebito e mette tutto in atto affinchØ gli importi dovuti alla Commissione vengano recuperati. Egli avvia la procedura di recupero, se gli importi dovuti non vengono versati entro la data di scadenza. Dato che il fine principale del sistema di informazione consiste nel recupero efficiente di debiti individuali, al momento non possono essere fornite percentuali generali di recupero relative ai finanziamenti. L(cid:146)ulteriore sviluppo dell(cid:146)informazione nel quadro del sistema contabile Sincom2 dovrebbe consentire alla Commissione di raccogliere maggiori statistiche generali di questo tipo in futuro. (1) GU L 356 del 31. 12. 1977. (2000/C 280 E/030) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2359/99 di Cristiana Muscardini (UEN) e Brian Crowley (UEN) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Droghe sintetiche (cid:129) Considerato lo spaventoso diffondersi di droghe chimiche che stanno mietendo vittime in tutti i Paesi dell(cid:146)Unione; (cid:129) considerato che, a quanto risulta dalla stampa, alcune ricette per la fabbricazione di dette sostanze con la fabbricazione di droghe istruzioni dettagliate sono trasmesse via Internet, consentendo cos(cid:236) chimiche anche al proprio domicilio; (cid:129) considerato che molti, troppi giovani sono all(cid:146)oscuro dei danni irreversibili che tali sostanze procurano ed il trapianto di fegato effettuato ad una ragazza diciassettenne in Lombardia (Italia ne Ł la palese dimostrazione; si chiede con urgenza alla Commissione di predisporre un sintetico inserto televisivo da diffondere su tutte le televisioni nazionali, pubbliche e private, dei paesi membri per mettere al corrente i giovani e le loro famiglie del pericolo al quale vanno incontro diffidandoli dall(cid:146)uso di tali sostanze e invitandoli a collaborare con le autorit(cid:224) competenti per poter identificare e bloccare chiunque diffonda o comunque promuova tali sostanze Risposta del Commissario Byrne a nome della Commissione (21 gennaio 2000) La Commissione condivide la preoccupazione degli onorevoli parlamentari circa i problemi causati dalle droghe sintetiche. Nella sua Comunicazione su un piano d(cid:146)azione europeo in materia di lotta contro la droga (2000-2004) (1), la Commissione ha ribadito che il problema pu(cid:242) essere risolto applicando una legislazione adeguata; azioni contro la produzione e il traffico, ivi compresa una migliore collaborazione fra le autorit(cid:224) nazionali e l(cid:146)industria chimica, in particolare per quanto riguarda i precursori; cooperazione internazionale; nonchŁ azioni mirate alla riduzione della domanda mediante campagne d(cid:146)informazione e altri interventi preventivi


title: PREGUNTA ESCRITA P-2439/99 de Ioannis Souladakis (PSE) a la Comisión. Protección de las empresas comunitarias en Kosovo.

eurovoc_concepts:
Greece
directive (EU)
harbour installation
maritime safety
maritime transport
transport infrastructure

text: 20. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 170 E/155 (2000/C 170 E/190) PREGUNTA ESCRITA P-2439/99 de Ioannis Souladakis (PSE) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Protecci(cid:243)n de las empresas comunitarias en Kosovo Durante el debate de mi pregunta oral H-0608/99 a la Comisi(cid:243)n sobre «Protecci(cid:243)n de los intereses de las empresas comunitarias en Kosovo», el 16. 11. 1999 (1), el Comisario Patten declar(cid:243) no tener noticias sobre presiones y amenazas a empresas europeas en Kosovo. Para cubrir sus lagunas de informaci(cid:243)n al respecto, le entreguØ en persona la correspondencia escrita al respecto entre la empresa «Mitilinaios» y los Sres. Kouchner y Dixon. AdemÆs, le ped(cid:237) que se informara sobre la situaci(cid:243)n y el funcionamiento actuales de las telecomunicaciones en Kosovo, con el fin de que tuviera una opini(cid:243)n global sobre la cuesti(cid:243)n. La buena comunicaci(cid:243)n entre el Parlamento Europeo y la Comisi(cid:243)n contribuirÆ a proteger los intereses de la UE all(cid:237) donde pudieran verse amenazados. Y en estos momentos, en Kosovo, estÆn en juego derechos soberanos de empresas europeas. El Organismo de Telecomunicaciones de Grecia (OTE) y la compaæ(cid:237)a italiana STET International, que tienen una participaci(cid:243)n del 20 % y del 29 %, respectivamente, en la empresa Srbija Telekom, se ven perjudicadas por la falta de pago de las tasas debidas a la empresa Srbija Telekom por la utilizaci(cid:243)n de las telecomunicaciones en Kosovo, mientras que el ELK, con el respaldo de apoyos entre bastidores, insiste en la reparaci(cid:243)n por las dos empresas citadas de la red destruida y su posterior nacionalizaci(cid:243)n por parte de Albania, en vulneraci(cid:243)n de diversos acuerdos internacionales. La mayor ilegalidad, sin embargo, ha tenido lugar muy recientemente. De modo absolutamente il(cid:237)cito, un «comitØ especial» del que formaban parte representantes de las Naciones Unidas y kosovares de etnia albanesa cedi(cid:243) los derechos de la telefon(cid:237)a m(cid:243)vil a la empresa francesa Alcatel. Los derechos citados pertenecen en exclusiva al OTE y la compaæ(cid:237)a italiana STET International, segœn acuerdos internacionales ya vigentes, que determinan que Kosovo estÆ incluido en el espacio vital de ejercicio de competencias y obtenci(cid:243)n de ganancias de las mismas. ¿De quØ modo piensa proteger la Comisi(cid:243)n los derechos legales de las empresas europeas que operan en Kosovo, objeto de amenazas en estos momentos por parte de redes ilegales en las que comienzan a intervenir incluso funcionarios de las Naciones Unidas que actœan contrariamente a las (cid:243)rdenes recibidas, segœn las cuales han de respetar la legalidad en la regi(cid:243)n? (1) Acta literal de la sesi(cid:243)n de 16. 11. 1999, p. 60. Respuesta del Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (9 de diciembre de 1999) La Comisi(cid:243)n estÆ recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicarÆ en el plazo mÆs breve posible. (2000/C 170 E/191) PREGUNTA ESCRITA P-2575/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Falta de infraestructuras e instalaciones en el puerto de Patras El accidente sufrido recientemente por la nave de pasaje Superfast III, en el que murieron de modo trÆgico doce personas a causa de un incendio declarado a 14 millas de distancia del puerto de Patras, ha puesto de manifiesto los problemas cr(cid:243)nicos de dicho puerto, cuya falta de infraestructuras e instalaciones entraæa unas condiciones insuficientes de seguridad e higiene para los pasajeros y dificulta los trÆmites de embarque, desembarque y control de los mismos as(cid:237) como los procedimientos para realizar los controles bÆsicos a los veh(cid:237)culos de transporte de mercanc(cid:237)as


title: Regulamento (CE) n.o 2631/1999 da Comissão, de 13 de Dezembro de 1999, que altera o Regulamento (CE) n.o 2508/97 no que respeita às regras de execução, no sector do leite e dos produtos lácteos, do regime previsto no Acordo Europeu entre a Comunidade e a República da Lituânia

eurovoc_concepts:
Lithuania
agreement (EU)
liberalisation of trade
milk
milk product

text: 14. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 321/13 REGULAMENTO (CE) N. o 2631/1999 DA COMISSÃO de 13 de Dezembro de 1999 que altera o Regulamento (CE) n. o 2508/97 no que respeita às regras de execução, no sector do leite e dos produtos lácteos, do regime previsto no Acordo Europeu entre a Comunidade e a República da Lituânia A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Decisão 98/677/CE do Conselho, de 18 de Maio de 1998, relativa à celebração do protocolo que adapta os aspectos comerciais do Acordo Europeu que cria uma asso- ciação entre as Comunidades Europeias e os seus Estados- -Membros, por um lado, e a República da Lituânia, por outro, a fim de ter em conta a adesão da República da Áustria, da República da Finlândia e do Reino da Suécia à União Europeia, bem como os resultados das negociações do Uruguay Round em matéria agrícola, incluindo as melhorias do regime prefe- rencial existente (1), e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 2. o, Considerando o seguinte: (1) O Regulamento (CE) n. o 2508/97 da Comissão (2), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1643/1999 (3), estabelece, entre outros, as regras de execução, no sector do leite e dos produtos lácteos, do regime previsto no Acordo Europeu entre a Comunidade e a República da Lituânia. Na sequência da celebração do protocolo de adaptação a que se refere a Decisão aplicável 98/677/CE, que substitui o código da Nomenclatura aos queijos provenientes da Combinada Lituânia, convém adaptar o anexo deste regulamento com efeitos a partir do próximo período de apresentação dos pedidos de certificados de importação; (2) As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão do Leite e dos Produtos Lácteos, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o A parte I do anexo I do Regulamento (CE) n. o 2508/97 (Lituânia), é substituída pelo anexo do presente regulamento. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 1 de Janeiro de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 13 de Dezembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 321 de 30. 11. 1998, p. 1. (2) JO L 345 de 16. 12. 1997, p. 31. (3) JO L 195 de 28. 7. 1999, p. 5. L 321/14 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 14. 12. 1999 ANEXO «I. Produtos originários de Lituânia Número de ordem Código NC Designação das mercadorias (1) Taxa de direito aplicável (% do direito NMF) 09. 4554 0402 10 19 0402 21 19 Leite em pó desnatado Leite completo em pó 09. 4567 0402 99 11 Leite e natas, concentradas, adicio- nados de açúcar 09. 4556 0405 10 11 0405 10 19 Manteiga 09. 4557 0406 90 Queijos 20 20 20 20 Quantidades anuais (em toneladas) de 1. 7. 1997 a 30. 6. 1998 de 1. 7. 1998 a 30. 6. 1999 de 1. 7. 1999 a 30. 6. 2000 a partir 1. 7. 2000 3 850 4 025 4 200 4 375 240 260 280 300 1 320 1 380 1 440 1 500 1 540 1 610 1 680 1 750»


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2632/1999 av den 13 december 1999 om ändring av förordning (EEG) nr 1627/89 om uppköp av nötkött genom anbudsinfordran

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention buying
product quality

text: 14. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 321/15 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2632/1999 av den 13 december 1999 om ändring av förordning (EEG) nr 1627/89 om uppköp av nötkött genom anbudsinfordran EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 805/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organisationen av mark- naden för nötkött (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1633/98 (2), särskilt artikel 6. 7 i denna, och av följande skäl: 1. 2. Genom kommissionens förordning (EEG) nr 1627/89 av den 9 juni 1989 om uppköp av nötkött genom anbuds- infordran (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2125/1999 (4), inleds uppköp av vissa kvalitetsgrupper genom anbudsinfordran i vissa medlemsstater eller regioner i en medlemsstat. Tillämpningen av artikel 6. 2-6. 4 i förordning (EEG) nr 805/68 och behovet av att begränsa intervention till uppköp av de kvantiteter som behövs för att garantera marknaden ett rimligt stöd medför, på grundval av de priser kommissionen har kännedom om, att förteck- ningen över de medlemsstater eller i en medlemsstat där uppköp genom anbudsinfordran inletts, liksom de kvalitetsgrupper som kan komma i fråga för intervention, bör ändras i enlighet med bilagan till denna förordning. regioner HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Bilagan till förordning (EEG) nr 1627/89 skall ersättas med bilagan till den här förordningen. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 14 december 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 13 december 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 24. (2) EGT L 210, 28. 7. 1998, s. 17. (3) EGT L 159, 10. 6. 1989, s. 36. (4) EGT L 261, 7. 10. 1999, s. 11. L 321/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 12. 1999 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estados miembros o regiones de Estados miembros y grupos de calidades previstos en el apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1627/89 Medlemsstater eller regioner og kvalitetsgrupper, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1627/89 Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats sowie die in Artikel 1 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1627/89 genannten Qualitätsgruppen Κράτη µέλη ή περιοχές κρατών µελών και οµάδες ποιότητος που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1627/89 Member States or regions of a Member State and quality groups referred to in Article 1 (1) of Regulation (EEC) No 1627/89 États membres ou régions d'États membres et groupes de qualités visés à l'article 1er paragraphe 1 du règlement (CEE) no 1627/89 Stati membri o regioni di Stati membri e gruppi di qualità di cui all'articolo 1, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 1627/89 In artikel 1, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 1627/89 bedoelde lidstaten of gebieden van een lidstaat en kwaliteitsgroepen Estados-Membros ou regiões de Estados-Membros e grupos de qualidades referidos no n. o 1 do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 1627/89 Jäsenvaltiot tai alueet ja asetuksen (ETY) N:o 1627/89 1 artiklan 1 kohdan tarkoittamat laaturyhmät Medlemsstater eller regioner och kvalitetsgrupper som avses i artikel 1. 1 i förordning (EEG) nr 1627/89 Estados miembros o regiones de Estados miembros Medlemsstat eller region Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats Κράτος µέλος ή περιοχές κράτους µέλους Member States or regions of a Member State États membres ou régions d'États membres Stati membri o regioni di Stati membri Lidstaat of gebied van een lidstaat Estados-Membros ou regiões de Estados-Membros Jäsenvaltiot tai alueet Medlemsstater eller regioner België-Belgique Danmark France Ireland Northern Ireland Categoría A Kategori A Kategorie A Κατηγορία Α Category A Catégorie A Categoria A Categorie A Categoria A Luokka A Kategori A R × × U Categoría C Kategori C Kategorie C Κατηγορία Γ Category C Catégorie C Categoria C Categorie C Categoria C Luokka C Kategori C R × × O × × × O U × ×


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-2450/99 di Mathieu Grosch (PPE-DE) alla Commissione. Programma d'azione comunitario Gioventù.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU programme
European Parliament
interinstitutional relations (EU)
young person

text: C 219 E/166 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 Quali azioni intende il Consiglio adottare per garantire l(cid:146)attuazione del programma «Gioventø» secondo lo scandenzario stabilito? Intende il Consiglio far s(cid:236) che i lavori del Consiglio «Gioventø» possano continuare? Risposta (31 gennaio 2000) Per quanto attiene al prossimo programma «Gioventø» l(cid:146)Onorevole Parlamentare Ł certamente a conso- cenza del fatto che in conformit(cid:224) del trattato (articolo 251 (cid:129) procedura di codecisione) il Consiglio dispone di tre mesi per approvare o meno gli emendamenti formulati dal Parlamento europeo in seconda lettura e, in caso di mancata approvazione, di sei settimane per convocare il comitato di conciliazione. (cid:201) tuttavia opportuno ricordare che il Consiglio auspica fortemente che detto programma sia adottato al piø presto nel prossimo anno. futuro del Consiglio «Gioventø», si rileva che la questione piø generale della futura In merito al organizzazione dei lavori del Consiglio era all(cid:146)ordine del giorno del Consiglio europeo di Helsinki e che, malgrado il Consiglio europeo abbia deciso di ridurre le formazioni del Consiglio a un massimo di quindici, non Ł stata presa ancora alcuna decisione definitiva sulle formazioni del Consiglio che continueranno ad essere convocate. Ciononostante occorre porre massimamente in evidenza che le iniziative inerenti al settore della «Gioventø» a livello europeo continueranno a figurare debitamente all(cid:146)ordine del giorno del Consiglio, a prescinderee dalla formazione del Consiglio in cui saranno trattate. (2000/C 219 E/211) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2450/99 di Mathieu Grosch (PPE-DE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Programma d(cid:146)azione comunitario «Gioventø» Il 28. 8. 1998 la Commissione ha presentato una proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio relativa all(cid:146)introduzione del programma d(cid:146)azione comunitario «Gioventø» per il periodo 2000- 2004 (COM(1998) 331) (1). Dopo la seconda lettura da parte del Parlamento europeo in data 28. 10. 1999, tale decisione Ł stata sottoposta al Consiglio per la seconda lettura. Qualora i negoziati non condurranno a un compromesso accettabile, tale programma non potr(cid:224) avere inizio nel modo previsto il 1o gennaio 2000. 1. Qualora il Consiglio e il Parlamento europeo non trovino alcun compromesso, sar(cid:224) avviato un programma transitorio invece del programma vero e proprio oppure esister(cid:224) un vuoto per le organizza- zioni e i giovani interessati? Tale eventuale nuovo programma transitorio sar(cid:224) strutturato secondo le direttive del vecchio o del 2. nuovo programma d(cid:146)azione? (1) GU C 311 del 10. 10. 1998, pag. 6. Risposta data dalla sig. ra Reding a nome della Commissione (17 dicembre 1999) Allo stato attuale, non Ł stato ancora raggiunto un compromesso definitivo fra il Consiglio e il Parlamento per quanto riguarda il programma Gioventø. La prima riunione del Comitato di conciliazione Ł prevista per il 13 gennaio 2000, sotto la presidenza portoghese. La Commissione confida che il nuovo programma verr(cid:224) adottato. Qualora la conciliazione dovesse concludersi nel corso del primo trimestre del 2000, tutto Ł gi(cid:224) stato approntato per garantire la continuit(cid:224) del programma


title: Propuesta de Decisión del Consejo por la que se autoriza a la República Federal Alemana a establecer medidas de inaplicación de los artículos 6 y 17 de la Sexta Directiva (77/388/CEE) del Consejo en materia de armonización de las legislaciones de los Estados miembros relativas a los impuestos sobre el volumen de negocios

eurovoc_concepts:
Germany
VAT
approximation of laws
motor car
tax relief


title: Forslag til Rådets beslutning om bemyndigelse af Nederlandene til i overensstemmelse med proceduren i artikel 8, stk. 4, i direktiv 92/81/EØF at anvende en reduceret punktafgiftssats på visse mineralolier, når de benyttes til specifikke formål

eurovoc_concepts:
Netherlands
excise duty
mineral oil
motor fuel
tariff reduction

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 13. 12. 1999 KOM(1999) 671 endelig Forslag til RÅDETS BESLUTNING om bemyndigelse af Nederlandene til i overensstemmelse med proceduren i artikel 8, stk. 4, i direktiv 92/81/EØF at anvende en reduceret punktafgiftssats på visse mineralolier, når de benyttes til specifikke formål (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE I henhold til artikel 8, stk. 4, i Rådets direktiv 92/81/EØF om harmonisering af punktafgiftsstrukturen for mineralolier1 kan Rådet ved enstemmighed på forslag fra Kommissionen tillade en medlemsstat at fritage mineralolier for punktafgifter eller lempe disse, hvis særlige hensyn taler herfor. De nederlandske myndigheder har meddelt Kommissionen, at de ønsker at anvende en differentieret (lavere) punktafgiftssats på LPG, der benyttes af køretøjer til affaldsindsamling, kloakrensning og gadefejning. Afgiften vil blive på 125,56 NLG pr. 1 000 kg. Hvis forslaget accepteres, vil den lavere afgift gælde fra 1. maj 2000. De nederlandske myndigheder agter at indskrænke brugen af dieselolie i visse køretøjer, der opererer i bymiljøet ved bl. a. at anspore dem til at skifte til gasformigt brændstof. Køretøjer til affaldsindsamling, kloakrensning og gadefejning er en af denne kategori af køretøjer. Målet er at nedbringe NOx-emissioner i bymiljøet på en sådan måde, at mellem 40% og 60% af sådanne køretøjer i 2010 benytter gasformigt brændstof. Køretøjerne vil dog skulle justeres til at køre på LPG, og det involverer ekstra udgifter. En lavere punktafgiftssats på LPG vil gøre LPG økonomisk set mere konkurrencedygtig i forhold til dieselolie. Den lavere punktafgift skal kun gælde for LPG til denne kategori af køretøjer. Ordningen vil tage form af refusion af forskellen mellem den normale punktafgiftssats og den reducerede sats. Det er relativ enkelt at gøre og let at føre tilsyn med, da de pågældende køretøjer er registreret særskilt til vægtafgiftsformål. De øvrige medlemsstater er i overensstemmelse med direktiv 92/81/EØF blevet informeret om anmodningen. Direktivet indeholder bestemmelse om, at sådanne fritagelser og lempelser med mellemrum skal tages op til fornyet behandling. Hvis Kommissionen er af den opfattelse, at de ikke længere bør finde anvendelse, fordi den medfører konkurrenceforvridning, forrykker balancen i det indre marked eller er uforenelig med Fællesskabets miljøbeskyttelsespolitik, skal den forelægge Rådet passende forslag. Under alle omstændigheder skal denne undtagelse tages op til fornyet overvejelse senest den 31. december 2002, når tilladelsen i beslutningen udløber. Rådet vil så på ny behandle sagen med udgangspunkt i et forslag fra Kommissionen og tage stilling til, om tilladelsen skal trækkes tilbage, ændres eller forlænges. 1 EFT L 316 af 31. 10. 1992, s. 12. Direktivet blev sidst ændret ved direktiv 94/74/EF (EFT L 365 af 31. 12. 1994, s. 46). 2 Forslag til RÅDETS BESLUTNING om bemyndigelse af Nederlandene til i overensstemmelse med proceduren i artikel 8, stk. 4, i direktiv 92/81/EØF at anvende en reduceret punktafgiftssats på visse mineralolier, når de benyttes til specifikke formål RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets direktiv 92/81/EØF af 19. oktober 1992 om harmonisering af punktafgiftsstrukturen for mineralolier2, særlig artikel 8, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) (5) (6) 2 Ifølge artikel 8, stk. 4, i direktiv 92/81/EØF kan Rådet med enstemmighed og på forslag fra Kommissionen tillade en medlemsstat at indrømme fritagelse eller lempelser i forbindelse med punktafgifter på mineralolier, hvis særlige hensyn taler herfor; de nederlandske myndigheder har meddelt Kommissionen, at de ønsker at anvende en differentieret til affaldsindsamling, kloakrensning og gadefejning som led i en plan for nedbringelse af NOx-emissionerne i bymiljøet ved at indskrænke anvendelsen af dieselolie; (lavere) punktafgiftssats på LPG, der benyttes af køretøjer de andre medlemsstater er blevet underrettet herom; Kommissionen og alle medlemsstater anerkender, at anvendelsen af en differentieret (lavere) punktafgiftssats på LPG, der benyttes af køretøjer til affaldsindsamling, kloakrensning og gadefejning ikke giver anledning til konkurrenceforvridning eller hæmmer det indre markeds funktion; Kommissionen undersøger jævnligt lempelserne og fritagelserne for at kontrollere, om funktion og med Fællesskabets de miljøbeskyttelsespolitik; forenelige med det indre markeds er Nederlandene har anmodet om tilladelse til at anvende en differentieret (lavere) punktafgiftssats på LPG, der benyttes af køretøjer til affaldsindsamling, kloakrensning og gadefejning, på 125,56 NLG pr. 1 000 kg fra 1. maj 2000; Rådet skal behandle sagen med den rapport 31. december 2002, når tilladelsen, der gives med denne beslutning, udløber - fra Kommissionen udgangspunkt senest en i EFT L 316 af 31. 10. 1992, s. 12. Direktivet blev sidst ændret ved direktiv 94/74/EF (EFT L 365 af 31. 12. 1994, s. 46). 3 VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 I overensstemmelse med artikel 8, stk. 4, i direktiv 92/81/EØF og uanset betingelserne i direktiv 92/82/EØF af 19. oktober 1992 om indbyrdes tilnærmelse af punktafgiftssatserne for mineralolier3, navnlig minimumssatserne i artikel 7, bemyndiges Nederlandene herved til fra (lavere) den 1. maj 2000 til den 31. december 2002 at anvende en differentieret punktafgiftssats på LPG, der benyttes af køretøjer til affaldsindsamling, kloakrensning og gadefejning. Artikel 2 Denne beslutning er rettet til Nederlandene. Udfærdiget i Bruxelles, På Rådets vegne Formand 3 EFT L 316 af 31. 10. 1992, s. 19. Direktivet blev sidst ændret ved direktiv 94/74/EF (EFT L 365 af 31. 12. 1994, s. 46). 4


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2304/99 esittäjä(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle. Vuosituhannen vaihtumisesta johtuvat tietokoneongelmat lentokentillä.

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

text: 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/133 (2000/C 219 E/165) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2267/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Vuosituhannen vaihteesta aiheutuvat tietokoneongelmat lentokentill(cid:228) Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhty(cid:228) varmistaakseen, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden alueilla olevat kansainv(cid:228)liset lentokent(cid:228)t ovat turvallisia vuosituhannen vaihtumisen aiheuttamista tietokoneongelmista huolimatta? (2000/C 219 E/166) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2303/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Vuosituhannen vaihtumisesta johtuvat tietokoneongelmat lentokentill(cid:228) Onko komissio tyytyv(cid:228)inen tapaan, jolla unionissa matkustavien turvallisuus on varmistettu kansainv(cid:228)lisill(cid:228) lentokentill(cid:228) vuosituhannen vaihteesta johtuvien tietokoneongelmien varalta? (2000/C 219 E/167) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2304/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Vuosituhannen vaihtumisesta johtuvat tietokoneongelmat lentokentill(cid:228) Aikooko komissio julkaista kertomuksia, joissa tarkastellaan, miten vuosituhannen vaihtumisesta johtuvat tietokoneongelmat uhkaavat kansainv(cid:228)lisi(cid:228) lentokentti(cid:228) ja niill(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) v(cid:228)lineist(cid:246)(cid:228)? (2000/C 219 E/168) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2305/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Sir Robert Atkins (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Vuosituhannen vaihtumisesta johtuvat tietokoneongelmat lentokentill(cid:228) Kuinka monella unionin kansainv(cid:228)lisell(cid:228) lentokent(cid:228)ll(cid:228) noudatetaan j(cid:228)rjestelyj(cid:228), joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n vuosituhannen vaihtumisesta johtuvien tietokoneongelmien matkustajille tai rahdille aiheuttamat vahingot, vaaratilanteet tai viiv(cid:228)stykset? Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin P-2267/99, E-2303/99, E-2304/99 ja E-2305/99 (16. joulukuuta 1999) Komission teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on lentoliikenteen ja lentoasemien osalta, samoin kuin muilla aloilla, joita vuoden 2000 tietokoneongelma (Y2K-ongelma) koskee, l(cid:228)hinn(cid:228) helpottaa tiedonlevityst(cid:228). Nykyisin sovellettavan kansallisen toimivallan sek(cid:228) toissijaisuusperiaatteen mukaisesti lentoasemia koskevasta Y2K-ongelmasta ovat ensisijaisessa vastuussa lentoasemaviranomaiset ja kansalliset siviili-ilmailuviranomaiset. Turvallisuus- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228) on sovittu maailmanlaajuisesti kansainv(cid:228)lisill(cid:228) sopimuksilla, ja j(cid:228)senvaltiot ovat vastuussa siit(cid:228), ett(cid:228) lentoasemiin sovellettavia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) noudatetaan. Lis(cid:228)ksi alalla toimii useita kansainv(cid:228)lisi(cid:228) organisaatioita, joilla on omat vastuualueensa


title: QUESTION ÉCRITE P-2448/99 posée par Ilkka Suominen (PPE-DE) au Conseil. Avenir du programme Jeunesse et du Conseil des ministres Jeunesse de l'Union européenne.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU programme
young person

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/165 RØponse (31 janvier 2000) Un rapport d(cid:146)Øvaluation de la situation humanitaire dans le nord de l(cid:146)Irak, Øtabli en juin 1999 (cid:224) la demande et gr(cid:226)ce au financement de la Commission europØenne, donne un aper(cid:231)u de la situation humanitaire dans les zones du nord de l(cid:146)Irak tenues par les Kurdes. Il ressort clairement du rapport que les besoins humanitaires de base auxquels il faut rØpondre d(cid:146)urgence sont multiples: il s(cid:146)agit, par exemple, du dØminage, de la malnutrition et de la remise en Øtat des stations d(cid:146)Øpuration de l(cid:146)eau. (cid:192) ces prioritØs il convient d(cid:146)ajouter l(cid:146)Øtude et l(cid:146)Øvaluation des effets des armes chimiques et d(cid:146)autres armes de destruction massive sur les conditions gØnØrales de vie dans le nord de l(cid:146)Irak. La mise en (cid:156)uvre du programme «pØtrole contre nourriture» doit Œtre accØlØrØe et simplifiØe, ce qui exige la pleine coopØration du gouvernement irakien. Une mise en (cid:156)uvre effective de l(cid:146)aide humanitaire serait Øgalement facilitØe par une amØlioration de la situation politique dans le nord de l(cid:146)Irak. (cid:192) cet Øgard, les rØcentes mesures de normalisation convenues entre les deux principaux partis kurdes sont importantes. Le Conseil, assistØ du SecrØtaire gØnØral/Haut ReprØsentant pour la PESC, continuera de suivre attentivement la situation en Irak, y compris dans les provinces du nord, et de contribuer (cid:224) faire en sorte que l(cid:146)Union europØenne apporte, lorsque les circonstances le permettent, une rØponse appropriØe aux besoins de la population irakienne. (2000/C 219 E/209) QUESTION (cid:201)CRITE E-2444/99 posØe par John Cushnahan (PPE-DE) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: RØgime de retraite anticipØe La Commission a-t-elle dØcidØ (cid:224) quel moment les agriculteurs ayant souscrit au rØgime de retraite anticipØe avant 1998 recevraient compensation pour la baisse de 5,055 % rØsultant de l(cid:146)introduction de l(cid:146)euro en janvier 1999? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (21 dØcembre 1999) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter (cid:224) la rØponse que la Commission a donnØe (cid:224) la question Øcrite E-2170/99 de M. McCartin (1). (1) Voir page 110. (2000/C 219 E/210) QUESTION (cid:201)CRITE P-2448/99 posØe par Ilkka Suominen (PPE-DE) au Conseil (13 dØcembre 1999) Objet: Avenir du programme «Jeunesse» et du Conseil des ministres «Jeunesse» de l(cid:146)Union europØenne La rØalisation du programme «Jeunesse» de l(cid:146)Union europØenne a ØtØ l(cid:146)un des objectifs prioritaires de la prØsidence finlandaise. Il appara(cid:238)t, cependant, que la rØalisation du programme «Jeunesse», dont la mise en (cid:156)uvre est prØvue pour le dØbut de l(cid:146)annØe prochaine, risque d(cid:146)Œtre reportØe en raison de l(cid:146)intervention de certains (cid:201)tats membres (cid:224) l(cid:146)Øgard du budget de ce programme. Le SecrØtaire gØnØral du Conseil a proposØ, dans son rapport, la suppression des sessions des Conseils des ministres qui ne se rØunissent pas rØguliŁrement, tel que le Conseil des ministres «Jeunesse». Or, ce dernier a menØ (cid:224) bien d(cid:146)importants programmes qui ont considØrablement permis d(cid:146)accro(cid:238)tre la mobilitØ des jeunes en Europe, et qui, concrŁtement, ont permis (cid:224) l(cid:146)initiative populaire de figurer sur l(cid:146)agenda de l(cid:146)Union. C 219 E/166 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 Quelles actions le Conseil envisage-t-il pour garantir la rØalisation du programme «Jeunesse» de l(cid:146)Union europØenne selon le calendrier prØvu? Le Conseil a-t-il l(cid:146)intention d(cid:146)assurer la poursuite des travaux du Conseil des ministres «Jeunesse»? RØponse (31 janvier 2000) En ce qui concerne l(cid:146)avenir du programme «Jeunesse», l(cid:146)Honorable Parlementaire n(cid:146)ignore pas que, conformØment au traitØ (article 251 (cid:129) procØdure de codØcision), le Conseil dispose d(cid:146)un dØlai de trois mois pour approuver ou non les amendements apportØs en deuxiŁme lecture du Parlement europØen, aprŁs quoi, en cas de non approbation, il dispose de six semaines pour convoquer le comitØ de conciliation. Il convient cependant de souligner que le Conseil souhaite vivement que ce programme soit adoptØ le plus t(cid:244)t possible dans le courant de la nouvelle annØe. En ce qui concerne l(cid:146)avenir du Conseil «Jeunesse», rappelons que la question gØnØrale de l(cid:146)organisation future des travaux du Conseil figurait (cid:224) l(cid:146)ordre du jour du Conseil europØen d(cid:146)Helsinki, et que, si le Conseil europØen a dØcidØ de rØduire (cid:224) un maximum de quinze le nombre des formations du Conseil, aucune dØcision dØfinitive n(cid:146)a encore ØtØ prise quant (cid:224) celles qui continueront ou non de se rØunir. Il convient toutefois d(cid:146)insister sur le fait que les initiatives europØennes relatives (cid:224) la jeunesse continueront de figurer en bonne place dans les travaux du Conseil, quelle que soit la composition du Conseil concernØe. (2000/C 219 E/211) QUESTION (cid:201)CRITE P-2450/99 posØe par Mathieu Grosch (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Programme d(cid:146)action communautaire en faveur de la jeunesse (13 dØcembre 1999) Le 28 aoßt 1998, la Commission a prØsentØ une proposition de dØcision du Parlement et du Conseil Øtablissant le programme d(cid:146)action communautaire en faveur de la «Jeunesse» pour la pØriode de 2000 (cid:224) 2004 (COM(98) 0331) (1). AprŁs avoir fait l(cid:146)objet d(cid:146)une deuxiŁme lecture au Parlement le 28 octobre 1999, cette dØcision a ØtØ transmise au Conseil pour la deuxiŁme lecture. Si les nØgociations ne dØbouchent pas sur un compromis acceptable, ce programme ne pourra pas Œtre lancØ, comme prØvu, le 1er janvier 2000. 1. Au cas oø le Conseil et le Parlement ne parviendraient pas (cid:224) dØgager de compromis, est-il prØvu de mettre en (cid:156)uvre un programme transitoire pour remplacer le programme initialement prØvu ou les organisations et les jeunes concernØs devront-ils rester sur leur faim? Si un programme transitoire est prØvu, suivra-t-il les orientations de l(cid:146)ancien programme d(cid:146)action ou 2. du nouveau? (1) JO C 311 du 10. 10. 1998, p. 6. RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (17 dØcembre 1999) (cid:192) ce stade, un compromis final n(cid:146)a pas encore ØtØ trouvØ entre le Conseil et le Parlement concernant le programme Jeunesse. La premiŁre rØunion du comitØ de conciliation est prØvue pour le 13 janvier 2000, sous prØsidence portugaise. La Commission est confiante que le nouveau programme sera adoptØ. Dans la mesure oø la conciliation devra se conclure dans le courant du premier trimestre 2000, tout est mis en (cid:156)uvre pour que la continuitØ du programme soit assurØ