title: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/92/ES ze dne 16. prosince 1999 o minimálních požadavcích na zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců vystavených riziku výbušných prostředí (patnáctá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS)

eurovoc_concepts:
environmental risk prevention
explosive
mining extraction
occupational health
safety standard

formats: html pdf print

text: 414 CS Úřední věstník Evropské unie 05/sv. 3 31999L0092 28. 1. 2000 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 23/57 SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 1999/92/ES ze dne 16. prosince 1999 o minimálních požadavcích na zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců vystavených riziku výbušných prostředí (patnáctá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 137 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1) předložený po konzultaci s Porad- ním výborem pro bezpečnost, hygienu a ochranu zdraví při práci a se Stálým výborem pro bezpečnost a ochranu zdraví v hornic- tví a ostatních odvětvích těžebního průmyslu, odst. 1 směrnice Rady 89/391/EHS ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci (4); proto se uvedená směr- nice, zejména ustanovení týkající se informování zaměst- nanců, projednávání se zaměstnanci a školení zaměst- nanců, vztahuje v plném rozsahu na případy, kdy mohou být zaměstnanci ohroženi výbušnými prostředími, aniž jsou dotčena přísnější nebo zvláštní ustanovení této směr- nice; s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru (2), (6) tato směrnice představuje konkrétní příspěvek k vytvoření sociálního rozměru vnitřního trhu; po konzultaci s Výborem regionů, v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy, s ohle- dem na společný návrh schválený dohodovacím výborem dne 21. října 1999 (3), vzhledem k těmto důvodům: (1) (2) (3) (4) článek 137 Smlouvy stanoví, že Rada přijímá směrnice určující minimální požadavky na podporu zlepšování zejména pracovního prostředí a k zabezpečení vyšší úrovně ochrany bezpečnosti a zdraví pracovníků; podle uvedeného článku by tyto směrnice neměly ukládat správní, finanční ani právní omezení bránící zakládání a rozvoji malých a středních podniků; zlepšení bezpečnosti, hygieny a ochrany zdraví zaměst- nanců při práci je cíl, který nesmí být podřízen úvahám ryze ekonomické povahy; pro zaručení bezpečnosti a zdraví zaměstnanců je nezbytné dodržování minimálních požadavků na zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců vystavených riziku výbušných prostředí; (5) tato směrnice je samostatnou směrnicí ve smyslu čl. 16 (1) Úř. věst. C 332, 9. 12. 1995, s. 10 a Úř. věst. C 184, 17. 6. 1997, s. 1. (2) Úř. věst. C 153, 28. 5. 1996, s. 35. (3) Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 20. června 1996 (Úř. věst. C 198, 8. 7. 1996, s. 160) potvrzené dne 4. května 1999 (Úř. věst. C 279, 1. 10. 1999, s. 55), společný postoj Rady ze dne 22. pro- since 1998 (Úř. věst. C 55, 25. 2. 1999, s. 45), rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 6. května 1999 (Úř. věst. C 279, 1. 10. 1999, s. 386). Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 2. prosince 1999 a rozhodnutí Rady ze dne 6. prosince 1999. (7) (8) (9) směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES ze dne 23. března 1994 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zařízení a ochranných systémů pro pou- žití v prostředí s nebezpečím výbuchu (5) uvádí, že se připravuje doplňková směrnice založená na článku 137 Smlouvy, která se vztahuje zejména na nebezpečí výbuchu vyplývajícího z použití nebo druhů a metod instalace zařízení; ochrana před výbuchem je obzvláště důležitá z hlediska bezpečnosti; výbuchy ohrožují životy a zdraví zaměst- nanců v důsledku nekontrolovatelných účinků ohně a tlaku, přítomnosti škodlivých produktů reakcí a spotřeby kyslíku ve vzduchu, který zaměstnanci potřebují k dýchání; opatřeními; organizačními stanovení odpovídající strategie pro předcházení výbu- chům vyžaduje, aby technická opatření na pracovišti byla doplněna směrnice 89/391/EHS vyžaduje, aby zaměstnavatel měl k dispozici hodnocení rizik pro bezpečnost a zdraví zaměstnanců na pracovišti; tento požadavek se v této směrnici upřesňuje tak, že je zaměstnavatel povinen vypracovávat dokument nebo soubor dokumentů o ochraně proti výbuchům, který splňuje minimální požadavky stanovené touto směrnicí, a aktualizovat jej; dokument o ochraně proti výbuchům zahrnuje určení nebezpečí, vyhodnocení rizik a vymezení specifických opatření přijatých za účelem zajištění zdraví a bezpečnosti zaměstnanců vystavených riziku výbušného prostředí v souladu s článkem 9 směrnice 89/391/EHS; dokument o ochraně proti výbuchům může být součástí hodnocení rizik pro bezpečnost a zdraví při práci, vyžado- vaného článkem 9 směrnice 89/391/EHS; (4) Úř. věst. L 183, 29. 6. 1989, s. 1. (5) Úř. věst. L 100, 19. 4. 1994, s. 1. 05/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 415 (10) hodnocení rizik výbuchu mohou vyžadovat i jiné akty Společenství; pro zamezení nepotřebné duplicity by zaměstnavatel měl mít možnost v souladu s vnitrostátními zvyklostmi kombinovat dokumenty, části dokumentů nebo dalších odpovídajících zpráv vyhotovovaných podle ostatních právních předpisů Společenství a vypracovat tak jediný dokument „zprávu o bezpečnosti“; (11) předcházení vzniku výbušných prostředí také zahrnuje použití zásady nahrazení; (12) pokud jsou na stejném pracovišti přítomni zaměstnanci několika podniků, je třeba zavést koordinaci; (13) (14) je-li to nezbytné, musí být preventivní opatření doplněna dodatečnými opatřeními, která se uplatní, pokud dojde ke je možné dosáhnout vznícení; maximální bezpečnosti kombinací preventivních a následných opatření, která sni- žují škodlivé účinky výbuchů na zaměstnance; směrnice Rady 92/58/EHS ze dne 24. června 1992 o minimálních požadavcích na bezpečnostní nebo zdra- votní značky na pracovišti (devátá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS)6 se vzta- huje v plném rozsahu zejména na místa bezprostředně sousedící s nebezpečnými prostory, ve kterých mohou kouř, řezání, sváření a ostatní činnosti, při nichž vzniká plamen a jiskry, reagovat s nebezpečným prostorem (1); (15) směrnice 94/9/ES rozděluje zařízení a ochranné systémy pro jednotlivá zařízení do skupin a kategorií zařízení; tato směrnice stanoví, že zaměstnavatel roztřídí místa, kde se mohou vyskytnout výbušná prostředí, na zóny, a určí, jaké skupiny a kategorie zařízení jaké ochranné systémy by se měly používat v jednotlivých zónách, PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: ODDÍL I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Účel a oblast působnosti 1. Tato směrnice, která je patnáctou samostatnou směrnicí ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS, stanoví minimální požadavky na bezpečnost a ochranu zdraví zaměstnanců vysta- vených riziku výbušných prostředí vymezených článkem 2. 2. Tato směrnice se nevztahuje na: a) prostory bezprostředně používané pro lékařské vyšetření paci- entů a během něj, (1) Úř. věst. L 245, 26. 8. 1992, s. 23. b) používání zařízení na spalování plynného paliva podle směr- nice 90/396/EHS (2), c) výrobu, manipulaci, použití, skladování a dopravu výbušnin nebo chemicky nestálých látek, d) průmysl těžby nerostných surovin podle směrnice 92/91/EHS (3) nebo směrnice 92/104/EHS (4), e) použití pozemních, vodních a vzdušných dopravních prostředků, na než se vztahují případná ustanovení meziná- rodních dohod (např. ADNR, AGRD, ICAO, IMO, RID) a směr- nice Společenství provádějící tyto dohody. Nejsou vyloučeny dopravní prostředky používané ve výbušných prostředí. 3. Směrnice 89/391/EHS a odpovídající samostatné směrnice se vztahují v plném rozsahu na oblasti uvedené v odstavci 1, aniž jsou dotčena přísnější nebo zvláštní ustanovení této směrnice. Článek 2 Definice Pro účely této směrnice se „výbušným prostředím“ rozumí za atmosférických podmínek směs vzduchu s hořlavými látkami ve formě plynů, par, mlhy nebo prachů, ve které se po vznícení rozšíří hoření do celé nezapálené směsi. ODDÍL II POVINNOSTI ZAMĚSTNAVATELE Článek 3 Předcházení výbuchům a ochrana před nimi Za účelem předcházení výbuchům ve smyslu čl. 6 odst. 2 směr- nice 89/391/EHS a zajištění ochrany proti nim přijme zaměstna- vatel technická nebo organizační opatření, která jsou vhodná podle typu provozu, v souladu s následujícími hlavními zásadami v tomto pořadí: — předcházení vzniku výbušných prostředí nebo, pokud to cha- rakter činnosti neumožňuje, — zabránění vznícení výbušných prostředí a — snížení škodlivých účinků výbuchu, aby byly zajištěny zdraví a bezpečnost zaměstnanců. Tato opatření se v případě nutnosti kombinují nebo doplňují dal- šími opatřeními proti šíření výbuchu a jsou přezkoumávána pra- videlně a v každém případě, když nastanou významné změny. (2) Úř. věst. L 196, 26. 7. 1990, s. 15. Směrnice ve znění směrnice 93/68/EHS (Úř. věst. L 220, 30. 8. 1993, s. 1). (3) Úř. věst. L 348, 28. 11. 1992, s. 9 (4) Úř. věst. L 404, 31. 12. 1992, s. 10. 416 CS Úřední věstník Evropské unie 05/sv. 3 Článek 4 Článek 7 Hodnocení rizik výbuchu Místa, kde se mohou vyskytovat výbušná prostředí 1. Při plnění povinností stanovených čl. 6 odst. 3 a čl. 9 odst. 1 směrnice 89/391/EHS vyhodnotí zaměstnavatel specifická rizika vyplývající z výbušných prostředí, s přihlédnutím alespoň k — pravděpodobnosti výskytu výbušných prostředí a délce jejich trvání, — pravděpodobnosti existence zdrojů vznícení, včetně elektros- tatických výbojů, jejich aktivace a působení, — zařízením, použitým látkám, procesům a jejich možnému vzájemnému působení, — rozsahu předpokládaných účinků. Rizika výbuchu musí být hodnocena celkově. 2. Při hodnocení rizik výbuchu se vezmou v úvahu místa, která jsou nebo mohou být otvory spojena s místy, kde se mohou vyskytovat výbušná prostředí. 1. Zaměstnavatel rozdělí místa, kde se mohou vyskytovat výbušná prostředí, do zón v souladu s přílohou I. 2. Zaměstnavatel zajistí, aby na místa uvedená v odstavci 1 byly uplatňovány minimální požadavky stanovené v příloze II. 3. V případě nutnosti se místa, kde se mohou vyskytovat výbušná prostředí v rozsahu ohrožujícím bezpečnost a zdraví zaměst- nanců, označí na vstupu značkami v souladu s přílohou III. Článek 8 Dokument o ochraně proti výbuchům Při plnění povinností vyplývajících z článku 4 zaměstnavatel zajistí, aby byl vypracován a aktualizován určitý dokument (dále jen „dokument o ochraně proti výbuchům“). Dokument o ochraně proti výbuchům musí zejména uvádět, — že byla zjištěna a vyhodnocena rizika výbuchu, Článek 5 — že byla přijata odpovídající opatření pro dosažení účelu této směrnice, Obecné povinnosti — která místa byla rozdělena do zón v souladu s přílohou I, Pro zajištění bezpečnosti a zdraví zaměstnanců musí zaměstna- vatel v souladu s hlavními zásadami hodnocení rizik a se zása- dami vymezenými článkem 3 přijmout nezbytná opatření, aby — v místech, kde se mohou vyskytovat výbušná prostředí v roz- sahu ohrožujícím zdraví a bezpečnost zaměstnanců nebo dalších osob, zajistil takové pracovní prostředí, ve kterém je možno bezpečně pracovat, — v pracovních prostředích, kde se mohou vyskytovat výbušná prostředí v rozsahu ohrožujícím zdraví a bezpečnost zaměst- nanců, zajistil vhodný dozor během přítomnosti zaměstnanců v souladu s hodnocením rizik a za použití odpovídajících technických prostředků. Článek 6 Povinnost koordinace Pokud jsou na stejném pracovišti přítomni zaměstnanci je každý zaměstnavatel odpovědný za z několika podniků, všechny záležitosti spadající pod jeho kontrolu. je dotčena individuální odpovědnost každého Aniž zaměstnavatele vymezená ve směrnici 89/391/EHS, koordinuje zaměstnavatel souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo zvyklostmi provádění všech opatření na ochranu zdraví a bezpečnosti zaměstnanců a v dokumentu o ochraně proti výbuchům uvedeném v článku 8 upřesní účel koordinace a opatření a postupy pro její provádění. odpovědný pracoviště za v — na která místa se vztahují minimální požadavky vymezené v příloze II, — že pracoviště a pracovní vybavení, včetně výstražných prostředků, jsou navržena, používána a udržována s nále- žitým ohledem na bezpečnost, — že byla přijata opatření pro bezpečné používání pracovního zařízení v souladu se směrnicí Rady 89/655/EHS (1). Dokument o ochraně proti výbuchům musí být vypracován ještě před zahájením prací a přezkoumán, dojde-li k podstatnějším změnám, rozšíření nebo reorganizaci pracoviště, pracovního zařízení nebo organizace práce. Zaměstnavatel může kombinovat stávající hodnocení rizik výbu- chu, dokumenty nebo jiné rovnocenné zprávy vypracovávané podle jiných aktů Společenství. Článek 9 Zvláštní požadavky na pracovní zařízení a pracoviště 1. Pracovní zařízení pro použití v místech, kde se mohou vysky- tovat výbušná prostředí, které je již používáno nebo je v podniku nebo závodě poprvé k dispozici před 30. červnem 2003, musí od uvedeného dne splňovat minimální požadavky stanovené v příloze II části A, pokud se na ně nevztahuje zcela ani zčásti žádná jiná směrnice Společenství. (1) Úř. věst. L 393, 30. 12. 1989, s. 13. Směrnice ve znění směrnice 95/63/ES (Úř. věst. L 335, 30. 12. 1995, s. 28). 05/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 417 2. Pracovní zařízení pro použití v místech, kde se mohou vysky- tovat výbušná prostředí, které je v podniku nebo závodě poprvé k dispozici po 30. červnu 2003, musí splňovat minimální poža- davky stanovené v příloze II částech A a B. 3. Pracoviště zahrnující místa, kde se mohou vyskytovat výbušná prostředí poprvé uvedená do provozu po 30. červnu 2003, musí splňovat minimální požadavky stanovené touto směrnicí. 4. Pracoviště zahrnující místa, kde se mohou vyskytovat výbušná prostředí, která jsou již v provozu před 30. červnem 2003, musí splňovat minimální požadavky stanovené touto směrnicí nejpoz- ději do tří let po uvedeném dni. 5. Pokud budou po 30. červnu 2003 provedeny změny, rozšíření nebo reorganizace na pracovištích zahrnujících místa, kde se mohou vyskytovat výbušná prostředí, přijme zaměstnavatel nezbytná opatření, aby tyto změny, rozšíření a reorganizace spl- ňovaly minimální požadavky stanovené touto směrnicí. ODDÍL III RŮZNÁ USTANOVENÍ Článek 10 Úpravy příloh Úpravy příloh čistě technického rázu v souvislosti s — přijetím směrnic o technické harmonizaci a normalizaci v oblasti ochrany proti výbuchům nebo — technickým rozvojem, změnami v mezinárodních předpisech či specifikacích nebo poznatcích v oblasti předcházení a ochrany proti výbuchům, se přijímají postupem podle článku 17 směrnice 89/391/EHS. Článek 11 Příručka správných postupů Komise vypracuje praktické pokyny v příručce správných postupů nezávazné povahy. Tato příručka se zaměří na témata uvedená v článcích 3, 4, 5, 6, 7 a 8, v příloze I a příloze II části A. V souladu s rozhodnutím Rady 74/325/EHS (1) Komise nejdříve konzultuje Poradní výbor pro bezpečnost, hygienu a ochranu zdraví při práci. K uvedené příručce přihlédnou členské státy co nejvíce při vypracovávání vlastních politik na ochranu bezpečnosti a zdraví zaměstnanců na základě této směrnice. Článek 12 Informace pro podniky Členské státy poskytnou na žádost zaměstnavatelům odpovídající informace v souladu s článkem 11, zejména se zvláštním přihlédnutím k příručce správných postupů. Článek 13 Závěrečná ustanovení 1. Členské státy uvedou v účinnnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 30. června 2003. Neprodleně o nich uvědomí Komisi. Opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy. 2. Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijaly nebo přijmou v oblasti působnosti této směrnice. 3. Každých pět let předloží členské státy Komisi zprávu o prak- tickém provádění této směrnice a uvedou stanoviska sociálních partnerů. Komise o tom uvědomí Evropský parlament, Radu, Hospodářský a sociální výbor a Poradní výbor pro bezpečnost, hygienu a ochranu zdraví při práci. Článek 14 Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Článek 15 Tato směrnice je určena členským státům. V Bruselu dne 16. prosince 1999. Za Evropský parlament předsedkyně N. FONTAINE Za Radu předseda K. KEMILÄ (1) Úř. věst. L 185, 9. 7. 1974, s. 15. Směrnice ve znění aktu o přistoupení z roku 1994. 418 CS Úřední věstník Evropské unie 05/sv. 3 PŘÍLOHA I TŘÍDĚNÍ MÍST, KDE SE MOHOU VYSKYTOVAT VÝBUŠNÁ PROSTŘEDÍ Úvodní poznámka Níže uvedený systém třídění se vztahuje na místa, pro která se přijímají bezpečnostní opatření podle článků 3, 4, 7 a 8. 1. Místa, kde se mohou vyskytnout výbušná prostředí Místo, kde se může vyskytnout výbušné prostředí v takovém rozsahu, že to vyžaduje zvláštní bezpečnostní opatření na ochranu bezpečnosti a zdraví dotyčných zaměstnanců, se považuje ve smyslu této směrnice za nebezpečné. Místo, kde se neočekává výskyt výbušného prostředí v takovém rozsahu, že by to vyžadovalo zvláštní bezpeč- nostní opatření, se ve smyslu této směrnice považuje za bezpečné. Za látky vytvářející výbušné prostředí se považují i hořlavé nebo vznětlivé látky, pokud ověření jejich vlastností neprokáže, že ve směsi se vzduchem nemohou nezávisle šířit výbuch. 2. Třídění nebezpečných míst Nebezpečná místa jsou tříděna do zón na základě četnosti a délky trvání výskytu výbušného prostředí. Toto třídění určuje rozsah opatření, která mají být přijata podle přílohy II části A. Zóna 0 Místo, kde se výbušné prostředí skládající se ze směsi vzduchu a hořlavých látek ve formě plynů, par nebo mlhy, vyskytuje stále nebo po dlouhé období nebo často. Zóna 1 Místo, kde se výbušné prostředí skládající se ze směsi vzduchu a hořlavých látek ve formě plynů, par nebo mlhy, může za běžného provozu vyskytnout příležitostně. Zóna 2 Místo, kde se výbušné prostředí skládající se ze směsi vzduchu a hořlavých látek ve formě plynů, par nebo mlhy, nevyskytuje za běžného provozu, a pokud se vyskytne, trvá pouze krátké období. Zóna 20 Místo, kde se výbušné prostředí ve formě mraku hořlavého prachu ve vzduchu vyskytuje stále nebo po dlouhé období nebo často. Zóna 21 Místo, kde se výbušné prostředí ve formě mraku hořlavého prachu ve vzduchu, může za běžného provozu vyskytnout příležitostně. Zóna 22 Místo, kde se výbušné prostředí ve formě mraku hořlavého prachu ve vzduchu, nevyskytuje za běžného pro- vozu, a pokud se vyskytne, trvá pouze krátké období. Poznámky: 1. Vrstvy, ložiska a hromady hořlavého prachu se považují za jakýkoli ostatní zdroj, který může vytvořit výbušné prostředí. 2. „Běžným provozem“ se rozumí situace, kdy se zařízení používají v rámci nastavených parametrů. 05/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 419 PŘÍLOHA II A. MINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA BEZPEČNOST A OCHRANU ZDRAVÍ ZAMĚSTNANCŮ VYSTAVENÝCH RIZIKU VE VÝBUŠNÝCH PROSTŘEDÍCH Úvodní poznámka Povinnosti stanovené v této příloze se vztahují na: — nebezpečná místa ve smyslu přílohy I, když to vyžadují vlastnosti pracovních míst, pracovišť, používaného zařízení nebo látek nebo nebezpečí způsobené činností, jež se vztahuje k rizikům výbušných prostředí, — zařízení v bezpečných místech, které je nezbytné nebo napomáhá k bezpečnému provozu zařízení umístěného v nebezpečných místech. 1. Organizační opatření 1. 1 Školení zaměstnanců Zaměstnavatel musí zaměstnancům pracujícím na místech, kde se mohou vyskytnout výbušná prostředí, zajis- tit dostačující a odpovídající školení o ochraně proti výbuchům. 1. 2 Písemné pokyny a pracovní povolení Je-li to vyžadováno dokumentem o ochraně proti výbuchům, — musí se práce na nebezpečných místech provádět v souladu s písemnými pokyny vydanými zaměstnava- telem, — musí být používán systém pracovních povolení pro výkon nebezpečných činností a činností, které v kom- binaci s jinou činností mohou způsobit nebezpečí. Pracovní povolení musí zodpovědná osoba vydat před zahájením prací. 2. Ochranná opatření proti výbuchům 2. 1 Jakýkoli únik nebo uvolnění, záměrné či náhodné, hořlavých plynů, par, mlhy nebo hořlavého prachu, které mohou vyvolat nebezpečí výbuchu, musí být vhodně nasměrovány či vyvedeny do bezpečného místa, a není-li toto možné, bezpečně izolovány či zajištěny jiným vhodným způsobem. 2. 2 Pokud výbušné prostředí obsahuje několik druhů hořlavých nebo hořlavých plynů, par, mlhy nebo prachu, musí ochranná opatření odpovídat nejvyššímu možnému riziku. 2. 3 Prevence rizika vznícení podle článku 3 musí také vzít v úvahu elektrostatické výboje, pokud zaměstnanci nebo pracovní prostředí fungují jako nosič nebo původce náboje. Zaměstnanci musí být vybaveni vhodným pra- covním oděvem z materiálu, který nevytváří elektrostatické výboje, jež by mohly způsobit vznícení výbušného prostředí. 2. 4 Přístroje, zařízení, ochranné systémy a odpovídající spojovací zařízení lze provozovat pouze tehdy, když doku- ment o ochraně před výbuchy stanoví, že je lze bezpečně používat ve výbušném prostředí. To se vztahuje také na pracovní zařízení a odpovídající spojovací zařízení, která se ve smyslu směrnice 94/9/ES nepovažují za zařízení nebo ochranné systémy, pokud jejich zapojení může samo o sobě vyvolat nebezpečí vznícení. Musí být přijata nezbytná opatření zabraňující záměně spojovacího zařízení. 2. 5 Musí být přijata veškerá nezbytná opatření k zajištění, aby pracoviště, pracovní zařízení a veškerá odpovídající spojovací zařízení, která mají zaměstnanci k dispozici, byla navržena, zkonstruována, sestavena, instalována, udržována a provozována způsobem, který snižuje na minimum riziko výbuchu, a pokud dojde k výbuchu, aby bylo možno kontrolovat a snížit na minimum šíření výbuchu na pracovišti nebo v pracovním zařízení. Na takových pracovištích se musí přijmout vhodná opatření, aby byly na minimum sníženy možné fyzické účinky výbuchů na zaměstnance. 2. 6 Zaměstnanci musí být v případě potřeby varováni optickou nebo zvukovou signalizací a odvoláni z místa ještě před tím, než nastanou podmínky pro vznik výbuchu. 2. 7 Pokud to dokument o ochraně proti výbuchům vyžaduje, musí být únikové východy zajištěny a udržovány v takovém stavu, aby v případě nebezpečí mohli zaměstnanci ohrožené prostory rychle a bezpečně opustit. 2. 8 Před prvním použitím pracoviště, které obsahuje místa, kde se mohou vyskytnout výbušná prostředí, musí být prověřeno jeho celkové zabezpečení proti výbuchu. Musí být dodržovány veškeré podmínky nezbytné pro zajištění ochrany proti výbuchům. 420 CS Úřední věstník Evropské unie 05/sv. 3 Toto prověření musí provádět pouze osoby způsobilé v oblasti ochrany proti výbuchům v důsledku svých zku- šeností nebo odborného vzdělání. 2. 9. Pokud hodnocení rizik stanoví, že je to nutné, — musí být v případě výpadku elektrické energie, který může vést ke zvýšení dalších rizik, možné udržovat zařízení a ochranné systémy v bezpečném provozu nezávisle na ostatním zařízení, — musí být k dispozici manuální kontrola vypínání zařízení a ochranných systémů zařazených do automa- tických procesů, které se odchylují od plánovaných provozních podmínek, za předpokladu, že to nesni- žuje bezpečnost. Tyto operace mohou provádět pouze způsobilí zaměstnanci. — musí být při nouzovém vypnutí nahromaděná energie rozptýlena co nejrychleji a nejbezpečněji anebo izo- lována takovým způsobem, aby již nebyla příčinou nebezpečí. B. KRITÉRIA VÝBĚRU ZAŘÍZENÍ A OCHRANNÝCH SYSTÉMŮ Nestanoví-li dokument o ochraně proti výbuchu založený na hodnocení rizik jinak, musí být zařízení a ochranné systémy pro všechna místa, kde mohou vzniknout výbušná prostředí, vybrány na základě kategorií uvedených ve směrnici 94/9/ES. V uvedených zónách se musí používat zejména následující kategorie zařízení, za předpokladu, že jsou vhodné pro plyny, páry, mlhu nebo prach: — v zóně 0 nebo zóně 20 zařízení kategorie 1, — v zóně 1 nebo zóně 21 zařízení kategorie 1 nebo 2, — v zóně 2 nebo zóně 22 zařízení kategorie 1, 2 nebo 3. 05/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 421 PŘÍLOHA III Varovná značka pro místa, kde se mohou vyskytnout výbušná prostředí podle čl. 7 odst. 3: Místo, kde se mohou vyskytnout výbušná prostředí Charakteristické znaky: — trojúhelníkový tvar, — černá písmena na žlutém podkladě s černým okrajem (žlutá část zabírá alespoň 50 % plochy značky) Členské státy mohou doplnit další vysvětlivky


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2486/99 di Joachim Wuermeling (PPE-DE) e Maria Berger (PSE) alla Commissione. Ampliamento ad Est ‐ Richiesta del Commissario Günter Verheugen di uno strumento di sostegno a favore delle regioni frontaliere.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU financial instrument
EU initiative
co-financing
cross-border cooperation
external border of the EU
frontier region

text: C 330 E/12 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 ¨ consapevole la Commissione che l(cid:146)informazione della stampa sui risultati delle sedute plenarie del 2. Parlamento risente di questa sovrapposizione visto che i giornalisti non possono partecipare contempora- neamente a due riunioni? Conviene la Commissione che, se le istituzioni tenessero conto dei rispettivi calendari, l(cid:146)immagine 3. dell(cid:146)Europa in generale e quella del Parlamento europeo in particolare ne trarrebbero giovamento? Risposta data dal sig. Prodi in nome della Commissione (25 gennaio 2000) I membri della Commissione fanno il possibile per evitare che le riunioni coincidano con le sedute del Parlamento. Come tutti i Commissari, il sig. Kinnock Ł pienamente consapevole del fatto che durante le sedute plenarie il suo primo obbligo Ł rispondere alle interrogazioni che rientrano nella sua sfera di competenza. La Commissione conosce il calendario delle riunioni e si adoperer(cid:224) per evitare sovrapposizioni inoppor- tune. Concorda pienamente con l(cid:146)onorevole parlamentare sulla necessit(cid:224) che le istituzioni europee tengano conto dei rispettivi calendari. (2000/C 330 E/011) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2486/99 di Joachim Wuermeling (PPE-DE) e Maria Berger (PSE) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Ampliamento ad Est (cid:129) Richiesta del Commissario G(cid:252)nter Verheugen di uno strumento di sostegno a favore delle regioni frontaliere In un(cid:146)intervista rilasciata l(cid:146)8 novembre 1999 al settimanale tedesco «Focus», il Commissario Verheugen ha invitato la Commissione a creare uno strumento volto a sostenere le regioni confinanti con i paesi dell(cid:146)Europa centrale e orientale, a titolo di compensazione per gli svantaggi che l(cid:146)ampliamento ad Est comporter(cid:224) in particolare per tali regioni. Pu(cid:242) la Commissione far sapere qual Ł lo stato di avanzamento dei lavori per quanto concerne la 1. creazione di uno strumento di questo tipo? ¨ in grado la Commissione di fornire gi(cid:224) ora informazioni piø precise in merito alla struttura, alla 2. durata temporale e all(cid:146)entit(cid:224) di tale strumento? Il sostegno alle regioni frontaliere dovrebbe essere finanziato anche con fondi nazionali in aggiunta ai 3. finanziamenti comunitari? Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (21 gennaio 2000) Durante il prossimo periodo di programmazione 2000-2006, l(cid:146)iniziativa comunitaria Interreg III accorder(cid:224) particolare attenzione alle attivit(cid:224) a favore delle regioni site lungo le frontiere esterne della Comunit(cid:224), in previsione del suo ampliamento. E(cid:146) stata infatti prevista un(cid:146)azione di sostegno a dette regioni a titolo della sezione A «cooperazione transfrontaliera» di la cui dotazione costituir(cid:224) almeno il 50 % del finanziamento globale destinato a tale iniziativa. Interreg, Nella sua proposta di orientamenti per la suddetta iniziativa (1), la Commissione ha fissato le condizioni della sua applicazione. La proposta Ł attualmente oggetto di consultazioni negli Stati membri e in seno alle altre istituzioni comunitarie. Una volta ottenuto il parere del Parlamento (previsto per il febbraio 2000) la Commissione adotter(cid:224) definitivamente detti orientamenti e li comunicher(cid:224) agli Stati membri i quali, a conclusione della procedura, avranno sei mesi di tempo per presentare le proprie proposte di programmi. Come avviene per tutti i programmi cofinaziati nel quadro dei Fondi strutturali, il contributo comunitario a titolo di Interreg dovr(cid:224) avere una contropartita nazionale. (1) COM(1999) 479 def


title: PERGUNTA ESCRITA E-2463/99 apresentada por Inger Schörling (Verts/ALE) ao Conselho. Directiva da UE contra a política restritiva da Suécia em matéria de estupefacientes.

eurovoc_concepts:
Sweden
application of EU law
import policy
narcotic

text: C 280 E/48 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 10. 2000 Para evitar a entrada e a comercializa(cid:231)ªo de mercadorias de contrafac(cid:231)ªo no mercado comunitÆrio, a Comunidade adoptou normas e regulamentos destinados a proteger de maneira eficaz os direitos de propriedade intelectual na Comunidade. Em especial, o Regulamento no 3295/94 do Conselho, com a redac(cid:231)ªo que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) no 241/1999 de 25 de Janeiro de 1999, que estabelece medidas destinadas a proibir a introdu(cid:231)ªo em livre prÆtica, a exporta(cid:231)ªo, a reexporta(cid:231)ªo e a importa(cid:231)ªo ao abrigo de um regime suspensivo das mercadorias de contrafac(cid:231)ªo e das mercadorias-pirata (1), autoriza as autoridades aduaneiras comunitÆrias suspender o desalfandegamento de mercadorias suspeitas de serem objecto de contrafac(cid:231)ªo ou de serem mercadorias pirata, enquanto o titular dos direitos dÆ in(cid:237)cio a um procedimento por incumprimento junto das autoridades nacionais. A Comissªo estÆ actualmente a colaborar estreitamente com os Estados-membros no (cid:226)mbito do Programa Alf(cid:226)ndegas 2002, a fim de promover um melhor interc(cid:226)mbio de informa(cid:231)ıes entre as alf(cid:226)ndegas e os operadores econ(cid:243)micos e de melhorar os servi(cid:231)os oferecidos pelas alf(cid:226)ndegas aos titulares dos direitos. Tal serÆ alcan(cid:231)ado atravØs da concessªo de um maior Œnfase (cid:224) forma(cid:231)ªo dos funcionÆrios aduaneiros que trabalham com direitos de propriedade intelectual. Em Outubro de 1998, a Comissªo adoptou ainda um Livro Verde sobre o combate (cid:224) contrafac(cid:231)ªo e (cid:224) pirataria no mercado interno (2), o qual deu in(cid:237)cio a um amplo processo de consultas destinado a refor(cid:231)ar a luta contra a pirataria na Comunidade. Conforme correctamente assinalado pelo Senhor Deputado, um dos elementos fundamentais da estratØgia global de luta contra a contrafac(cid:231)ªo consiste na elimina(cid:231)ªo do problema na fonte, ou seja, no pa(cid:237)s em que tais mercadorias sªo produzidas. Em 1 de Janeiro de 2000 dar-se-Æ um grande passo no sentido da melhoria da protec(cid:231)ªo dos direitos de propriedade intelectual (cid:224) escala mundial, quando os pa(cid:237)ses em tiverem de aplicar integralmente as disposi(cid:231)ıes da desenvolvimento (excepto os menos avan(cid:231)ados) Organiza(cid:231)ªo Mundial de ComØrcio relativas (cid:224) protec(cid:231)ªo dos direitos de propriedade intelectual [o sobejamente conhecido Acordo TRIPs (Direitos de Propriedade Intelectual relacionados com o ComØrcio)]. Ao aplicarem as regras da OMC em matØria de propriedade intelectual, estes pa(cid:237)ses sªo obrigados a prever penas e procedimentos criminais para os casos de contrafac(cid:231)ªo intencional de marcas (cid:224) escala comercial. No que se refere ao ponto de vista expresso pelo Senhor Deputado relativamente (cid:224)s condi(cid:231)ıes econ(cid:243)micas prevalecentes nos pa(cid:237)ses em desenvolvimento, a Comissªo assinala que os custos baixos da mªo-de-obra representam um dos aspectos essenciais das suas vantagens comparativas, constituindo um requisito prØvio (cid:224) sua integra(cid:231)ªo na economia mundial, bem como (cid:224) prossecu(cid:231)ªo do seu desenvolvimento econ(cid:243)mico. A Comissªo considera que (cid:224) medida em que for aumentando o n(cid:237)vel de subsistŒncia destes pa(cid:237)ses, eles pr(cid:243)prios terªo interesse em melhorar as condi(cid:231)ıes de trabalho, incluindo a seguran(cid:231)a, a saœde e outros aspectos. JO L 27 de 2. 2. 1999. (1) (2) COM(98) 569 final. (2000/C 280 E/047) PERGUNTA ESCRITA E-2463/99 apresentada por Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) ao Conselho (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Directiva da UE contra a pol(cid:237)tica restritiva da SuØcia em matØria de estupefacientes Existem disposi(cid:231)ıes na SuØcia que restringem fortemente a importa(cid:231)ªo de subst(cid:226)ncias classificadas como estupefacientes, mesmo quando sªo prescritas por mØdicos para uma utiliza(cid:231)ªo terapŒutica. Por exemplo, de acordo com o Regulamento no 1997/11 da Direc(cid:231)ªo-Geral de Produtos FarmacŒuticos (L(cid:228)kemedelsver- ket), um indiv(cid:237)duo apenas pode introduzir na SuØcia uma quantidade de anfetaminas suficiente para cinco dias de utiliza(cid:231)ªo pelo pr(cid:243)prio. Um mØdico sueco informou agora a Comissªo da UE sobre esta situa(cid:231)ªo e sobre as disposi(cid:231)ıes suecas, afirmando que estas contrariam as disposi(cid:231)ıes comunitÆrias relativas (cid:224) livre circula(cid:231)ªo de mercadorias e servi(cid:231)os entre todos os Estados-membros. O mØdico pretende que a Comissªo Europeia actue contra a SuØcia e declare ilegais as disposi(cid:231)ıes em vigor, jÆ que contrariam o direito comunitÆrio. Caso a Comissªo considere que a legisla(cid:231)ªo sueca contraria o direito comunitÆrio poderÆ um cidadªo sueco receber medicamentos prescritos por um mØdico, num dos Estados-membros da UE que possuem uma legisla(cid:231)ªo liberal em matØria de estupefacientes, importando-os depois para a SuØcia sem que as autoridades alfandegÆrias possam intervir? 3. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 280 E/49 Resposta (13 de Mar(cid:231)o de 2000) O ComitØ executivo de Schengen aprovou, em 22 de Dezembro de 1994, um modelo de certificado para o transporte de estupefacientes e/ou subst(cid:226)ncias psicotr(cid:243)picas no (cid:226)mbito de um tratamento mØdico (1). Este certificado, fundamentado no artigo 75o da Conven(cid:231)ªo de Aplica(cid:231)ªo do Acordo de Schengen, autoriza as pessoas que residem legalmente num pa(cid:237)s que aplica o acervo de Schengen a deslocarem-se para outro pa(cid:237)s que tambØm aplique o acervo de Schengen, transportando legalmente uma quantidade de estupefa- cientes e/ou subst(cid:226)ncias psicotr(cid:243)picas, que tenham sido objecto de receita mØdica, no (cid:226)mbito de um tratamento de 30 dias. Trata-se de situa(cid:231)ıes muito especiais, que abrangem um nœmero limitado de pessoas cujo estado de saœde exige o consumo regular de medicamentos. Estes medicamentos sªo receitados por um mØdico do pa(cid:237)s de residŒncia do paciente que, para o efeito, emprega o certificado especial previsto no artigo 75o acima referido. As autoridades de cada pa(cid:237)s que aplica a Conven(cid:231)ªo de Schengen poderªo controlar o certificado em questªo junto da autoridade central do pa(cid:237)s em que tiver sido emitido. A partir do momento em que o acervo de Schengen, actualmente integrado no direito comunitÆrio, for aplicÆvel na SuØcia, este mecanismo serÆ aplicÆvel nesse pa(cid:237)s. (1) Documento SCH/COM-ex (94) 28 rev e SCH/COM-ex (94) 21. (2000/C 280 E/048) PERGUNTA ESCRITA E-2466/99 apresentada por Daniela Raschhofer (NI) ao Conselho (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Desloca(cid:231)ªo em missªo (cid:224)s sessıes plenÆrias do Parlamento Europeu em Estrasburgo O Parlamento Europeu reœne-se uma vez por mŒs em Estrasburgo. Para o efeito, torna-se necessÆria a desloca(cid:231)ªo a Estrasburgo de um grande nœmero de funcionÆrios e outros agentes procedentes de Bruxelas e do Luxemburgo. Uma grande parte destas «missıes» Ø efectuada em viatura particular. Assim sendo, pergunta-se ao Conselho: (cid:129) Qual o nœmero total de funcionÆrios e outros agentes que viajam, mensalmente, de Bruxelas e do Luxemburgo para Estrasburgo? (cid:129) Desses funcionÆrios e outros agentes, quantos viajam em viatura particular? (cid:129) Qual o montante das despesas totais (incluindo as referentes a alojamento, alimenta(cid:231)ªo, etc. ) decorrentes dessa «transferŒncia» para Estrasburgo? (cid:129) Existirªo dados relativos ao nœmero de acidentes de via(cid:231)ªo sofridos por funcionÆrios ou agentes do Conselho no (cid:226)mbito de tais viagens? (cid:129) SerÆ que, no (cid:226)mbito de tais desloca(cid:231)ıes, se verificaram jÆ acidentes de via(cid:231)ªo de que tenham resultado feridos em estado grave ou mortos? (cid:129) Existirªo dados sobre os custos referentes a tais acidentes? (cid:129) DivergirÆ a estat(cid:237)stica dos acidentes registados nos dias de chegada e/ou partida da dos restantes dias? Resposta (16 de Mar(cid:231)o de 2000) Em resposta (cid:224)s perguntas da Senhora Deputada sobre a desloca(cid:231)ªo de funcionÆrios do Conselho a Estrasburgo no (cid:226)mbito das sessıes plenÆrias do Parlamento Europeu, sªo de referir os seguintes elementos: Em cada mŒs de sessªo plenÆria, deslocam-se a Estrasburgo, em mØdia, 21 funcionÆrios provenientes de Bruxelas. Cerca de uma dezena vªo de autom(cid:243)vel. O montante global das despesas de missªo eleva-se, em mØdia, a 13. 285 € por mŒs de sessªo plenÆria


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-2494/99 υποβολή: Heidi Hautala (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Διάσωση του φυσικού αποθέματος σολομών του ποταμού Τόρνιο.

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
Finland
deep-sea fishing
fishery management
fishing regulations
over-exploitation of resources
protected species
statistics

text: C 225 E/148 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 Epiple·on sthn Eyrvpai¤kh· Epitroph· ypoblh·uhke pro·sfata seira· kataggeliv·n apo· organismoy·w prostasi·aw tvn zv·vn sy·mfvna me tiw opoi·ew polla· ellhnika· sfagei·a ejakoloyuoy·n na parabia·zoyn tiw diata·jeiw thw odhgi·aw toy Symboyli·oy 93/119/EK. H Eyrvpai¤kh· Epitroph· ei·nai thw a·pochw o·ti oi en lo·gv kataggeli·ew epibebai- v·nontai, toyla·xiston en me·rei, apo· tiw proanaferuei·sew apostole·w. H Eyrvpai¤kh· Epitroph· ekki·nhse pro·sfata diadikasi·a lo·gv para·bashw se ba·row thw Ella·daw sxetika· me tiw parabia·seiw thw en lo·gv odhgi·aw. (1) (2) EE L 340 thw 31. 12. 1993. EE L 340 thw 11. 12. 1991. (2000/C 225 E/161) GRAPTH ERVTHSH P-2494/99 ypobolh·: Heidi Hautala (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Dia·svsh toy fysikoy· apoue·matow solomv·n toy potamoy· To·rnio H finlandikh· kybe·rnhsh ene·krine to 1996 kanonismo· idiai·terhw shmasi·aw gia th dia·svsh toy fysikoy· apoue·matow solomv·n thw Baltikh·w, me ton opoi·o e·gine prospa·ueia na diasfalisuei· h pro·sbash tvn solomv·n stoyw to·poyw anaparagvgh·w. Syntvxro·nv o ariumo·w tvn go·nvn stoyw potamoy·w To·rnio kai Si·mo ayjh·uhke shmantika·. To 1998 eph·lue xala·rvsh tvn periorismv·n aliei·aw sthn anoixth· ua·lassa, kai h poso·thta alieyma·tvn solomoy· e·pese sto miso· sygkritika· me ton prohgoy·meno xro·no. Para·llhla me th xala·rvsh tvn periorismv·n aliei·aw, h prostasi·a kai h anaparagvgh· tvn solomv·n ephrea·- suhke arnhtika· apo· thn kat= ejai·resh xorh·ghsh adeiv·n gia thn aliei·a gala·zioy korego·noy stiw ekbole·w toy To·rnio kata· thn peri·odo poy i·sxye h apago·reysh thw aliei·aw solomoy·. Sta di·xtya poy proori·zontan gia th sy·llhch gala·zivn korego·nvn katalh·gei kai mega·low ariumo·w solomv·n kata· thn porei·a toyw prow toyw to·poyw anaparagvgh·w. Shmantika· problh·mata ei·nai epi·shw h makroxro·nia ype·rmetrh aliei·a solomoy· se uala·ssia y·data, ta problh·mata ele·gxoy thw aliei·aw kauv·w kai oi diaforetike·w sta·seiw tvn alieytikv·n arxv·n thw Finlandi·aw kai thw Soyhdi·aw vw prow thn aliei·a kai toyw periorismoy·w se ayth·n. O solomo·w thw Baltikh·w Ua·lassaw perilamba·netai ston kata·logo apeiloy·menvn eidv·n thw EE, env· h genetikh· poikili·a tvn apouema·tvn solomoy· e·xei meivuei· ejaiti·aw thw makroxro·niaw ype·rmetrhw aliei·aw. Se poia sygkekrime·na me·tra proti·uetai na probei· h Epitroph· gia th dia·svsh tvn apeiloy·menvn fysikv·n apouema·tvn solomoy· thw Baltikh·w; Ei·nai h Epitroph· e·toimh na anala·bei dra·sh gia thn para·nomh aliei·a sthn anoixth· ua·lassa, se peri·ptvsh poy h finlandikh· kybe·rnhsh den to pra·jei; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (14 Ianoyari·oy 2000) H Epitroph· e·xei la·bei ypo·ch tiw uetike·w endei·jeiw o·son afora· to solomo· thw Baltikh·w. H dieunh·w epitroph· alieíaw thw Baltikh·w Ua·lassaw (IBSFC) ue·spise, ton Febroya·rio toy 1997, sxe·dio dra·shw gia to solomo· (SAP). Oi sto·xoi aytoy· toy sxedi·oy dra·shw ei·nai h epi·teyjh miaw fysikh·w paragvgh·w poy na antistoixei· sto 50 % toyla·xiston thw dynhtikh·w ikano·thtaw o·lvn tvn potamv·n agri·oy solomoy·, h belti·vsh toy fysikoy· periba·llontow kai h epanegkata·stash toy solomoy· se potamoy·w stoyw opoi·oyw ypa·rxei dynato·thta na epibiv·soyn solomoi·. To sxe·dio e·xei symplhrvuei· me eunika· me·tra o·pvw kleiste·w perioxe·w kai xronikoi· periorismoi· aliei·aw. To dieune·w symboy·lio gia thn ejerey·nhsh thw ua·lassaw (ICES) e·xei epibebaiv·sei o·ti oi analhfuei·sew ene·rgeiew diaxei·rishw ei·xan vw apote·lesma shmantikh· ay·jhsh toy ariumoy· a·grivn solomv·n poy epistre·foyn stoyw potamoy·w katagvgh·w. H ay·jhsh toy ariumoy· a·grivn solomv·n poy gennoy·n sta pota·mia e·xei odhgh·sei se ay·jhsh thw paragvgh·w a·grivn go·nvn solomoy· (ixuy·dia solomoy·). H i·dia belti·vsh den e·xei parathrhuei· se o·loyw toyw potamoy·w solomv·n. Vsto·so, sthn peri·ptvsh toy potamoy· To·rnio, h ay·jhsh h·tan poly· shmantikh· kai to ICES anafe·rei thn y·parjh solomoy· se me·rh toy potamoy· gia prv·th fora· meta· ton dey·tero pagko·smio po·lemo. Sy·mfvna me to ICES kai tiw eunike·w phge·w plhroforiv·n, h paragvgh· ston potamo· To·rnio den e·xei shmeiv·sei apo·tomh ptv·sh. Antiue·tvw, to 1998 h paragvgh· h·tan metajy· tvn ychlo·tervn apo· tiw arxe·w thw dekaeti·aw toy 1970. Paro·ti parathrh·uhke mei·vsh to 1999, h paragvgh· 8. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 225 E/149 ei·nai ako·mh poly· ychlh· kai sxedo·n 5 fore·w megaly·terh apo· ayth· poy parathrh·uhke kata· thn peri·odo 1976- 1987. Epiple·on, h mei·vsh thw paragvgh·w to 1999 h·tan anameno·menh, kauv·w oi epistre·fontew solomoi· proe·rxontan apo· e·th poy paroysi·asan mikro·tero ariumo· gennh·sevn, ephreasme·noi apo· to sy·ndromo M 74, kai vw ek toy·toy ligo·teroi solomoi· symmetei·xan sthn anaparagvgh·. Epome·nvw, h mei·vsh kopadiv·n solomoy· kai alieyma·tvn to 1999 i·svw na mhn ofei·letai sthn aliei·a korego·nvn. Efo·son ta parempi·ptonta aliey·mata solomoy· sthn aliei·a korego·nvn e·xoyn katalogisuei· kata·llhla sth diaue·simh finlandikh· poso·stvsh h· e·xoyn afeuei· eley·uera o·tan pia·nontai sa·yth· thn aliei·a, ta en lo·gv aliey·mata den ua ui·joyn th diaxei·rish sy·mfvna me to sxe·dio dra·shw gia to solomo·. H Epitroph· ei·nai pepeisme·nh gia thn ana·gkh syne·xishw miaw ypey·uynhw strathgikh·w diaxei·rishw, o·pvw kauori·ze- tai sto sxe·dio dra·shw gia ton solomo·, gia na epity·xei ton sto·xo thw epanadhmioyrgi·aw apouema·tvn agri·oy solomoy· se aytoy·w toyw potamoy·w. (2000/C 225 E/162) GRAPTH ERVTHSH P-2495/99 ypobolh·: Robert Sturdy (PPE-DE) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Nomikh· asfa·leia sthn koinvni·a thw plhrofori·aw H Epitroph·, me tiw prota·seiw thw COM(98)586 kai COM(96)392, pragmatopoi·hse entypvsiaka· bh·mata ston tome·a thw ejasfa·lishw stauerh·w nomikh·w ba·shw kai nomikh·w asfa·leiaw gia toyw symmete·xontew sto hlektroniko· empo·rio kai sthn koinvni·a thw plhrofori·aw. Mporei· h Epitroph· na diabebaiv·sei o·ti den ua probei· se kami·a ene·rgeia poy ua e·uete se ki·ndyno ayth·n thn nomikh· asfa·leia, anagnvri·zontaw epi· paradei·gmati thn eyuy·nh tvn fore·vn paroxh·w yphresiv·n diadikty·oy se o·lew tiw xv·rew, me to na kaui·stantai aplv·w prosba·simew stiw xv·rew ayte·w topouesi·ew toy istoy·; Ua diasfali·sei h Epitroph· o·ti mellontike·w prvtoboyli·ew poy aforoy·n thn ejv-symbatikh· eyuy·nh syna·doyn me tiw proanaferuei·sew prota·seiw v·ste oi dikhgo·roi na mhn e·xoyn thn dynato·thta na «epile·goyn» ton ple·on epvfelh· gia aytoy·w euniko· no·mo; Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (1 Febroyari·oy 2000) Me thn pro·tash· thw gia mia odhgi·a toy Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy sxetika· me orisme·new nomike·w ptyxe·w toy hlektronikoy· empori·oy sthn esvterikh· agora· (1) kai thn pro·tash gia mia odhgi·a toy Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy poy tropopoiei· gia tri·th fora· thn odhgi·a 83/189/EOK gia thn kauie·rvsh miaw diadikasi·aw plhrofo·rhshw ston tome·a tvn texnikv·n proty·pvn kai prodiagrafv·n (2), sto·xow thw Epitroph·w yph·rje h dhmioyrgi·a eno·w synektikoy· kai eypro·bleptoy nomikoy· plaisi·oy gia thn ana·ptyjh toy hlektronikoy· empori·oy sta plai·sia thw esvterikh·w agora·w. H diapi·stvsh o·ti e·na safv·w kauorisme·no nomiko· plai·sio basisme·no se kauiervme·new arxe·w thw esvterikh·w agora·w apotelei· oysiastiko· stoixei·o gia thn prov·uhsh toy hlektronikoy· empori·oy sthn esvterikh· agora· antikatoptri·zetai sthn politikh· symfvni·a sthn opoi·a kate·lhje to Symboy·lio thn 7h Dekembri·oy 1999 gia thn koinh· ue·sh sxetika· me thn protauei·sa odhgi·a gia to hlektroniko· empo·rio. H odhgi·a basi·zetai sthn arxh· toy ele·gxoy thw xv·raw katagvgh·w tvn yphresiv·n thw koinvni·aw tvn plhrofo- riv·n, kai sygkekrime·na toyw forei·w paroxh·w yphresiv·n Diadikty·oy. H arxh· ayth·, se syna·rthsh me thn apallagh· apo· eyuy·new gia «aplh· meta·dosh» kai «apouh·keysh se kryfh· mnh·mh» kai ton periorismo· thw eyuy·nhw gia yphresi·ew poy syni·stantai sthn kataxv·rish plhroforiv·n gia tri·ta me·rh, ua dhmioyrgh·sei thn apaitoy·menh nomikh· asfa·leia kai ua dv·sei v·uhsh stiw ependy·seiw. H protauei·sa odhgi·a gia to hlektroniko· empo·rio den kauierv·nei kano·new sxetika· me to idivtiko· dieune·w di·kaio oy·te anafe·retai sth dikaiodosi·a tvn dikasthri·vn. H Epitroph· analy·ei tiw plhrofori·ew poy e·xei la·bei to·so apo· tiw epixeirh·seiw o·so kai apo· toyw katanalvte·w sta plai·sia dhmo·siaw akro·ashw sto ue·ma thw dikaiodosi·aw kai toy efarmoste·oy dikai·oy sto hlektroniko· empo·rio kai ua tiw la·bei ypo·ch thw kata· thn paroysi·ash opoivndh·pote ne·vn prvtoboyliv·n ston tome·a ayto·. (1) (2) EE C 30 thw 5. 2. 1999. EE C 307 thw 16. 10. 1996


eurovoc_concepts:
United States
Yemen
death penalty
human rights

formats: pdf print

text: C 296/202 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 18. 10. 2000 Torsdag, den 16. december 1999 11. Menneskerettigheder: Dødsstraf (Virginia, Yemen) B5-0335, 0341, 0347, 0368 og 0369/1999 Europa-Parlamentets beslutning om dødsdommen over de europæiske borgere Nabil Nanakli i Republikken Yemen og Derek Rocco Barnabei i staten Virginia i USA Europa-Parlamentet, (cid:1) der henviser til sine tidligere beslutninger om afskaffelse af dødsstraffen og om nødvendigheden af straks at indføre et moratorium for henrettelser i de lande, der stadig har dødsstraf, og navnlig beslut- ningerne af 8. oktober 1998 (1) og 18. november 1999 (2), (cid:1) der henviser til det memorandum, som Rådets formandskab forlagde på FN’s 54. generalforsamling, A. der endnu en gang på det kraftigste understreger, at afskaffelsen af dødsstraffen vil bidrage til større menneskelig værdighed og en gradvis udvikling af menneskerettighederne, B. der henviser til Republikken Yemens egen forfatning (af 1. oktober 1994) og dens tiltrædelse af FN- pagten og Verdenserklæringen om Menneskerettighederne, C. der er bekendt med, at en europæisk borger, Nabil Nanakli, den 21. november 1999 ved en retskraftig dom blev dømt til døden ved en domstol i Republikken Yemen anklaget for terrorisme, D. der henviser til det røre, dette har vakt i muslimske kredse i Spanien, og til disses indsats for at frem- skaffe den fornødne dokumentation og få Nanakli’s sag behandlet ved en spansk domstol, E. F. der henviser til sagen mod Derek Rocco Barnabei, der ved domstolen i staten Virginia i USA er blevet dømt til døden for mordet på en ung kvinde i 1993, og som afventer sin henrettelse i begyndelsen af år 2000, der henviser til, at mange aspekter, som i øvrigt understøttes af udtalelser fra forskellige eksperter, udelukker, at Barnabei har begået forbrydelsen, og de peger dermed ifølge hans advokater peger i retning af hans uskyld; og som henviser til udtalelser fra anerkendte amerikanske jurister, der betragter denne sag som en alvorlig retslig fejltagelse, G. der er af den opfattelse, at en straf bør have opdragende virkning for den dømte, der har begået en strafbar handling, for at denne efter at have afsonet sin straf og følgelig ændret sig betydeligt kan blive rehabiliteret og reintegreret i det civile samfund, og således blive i stand til at leve blandt sine med- mennesker, opfordrer de lande, som eksekverer dødsstraffen, til at tage de nødvendige skridt til en endelig afskaf- 1. felse heraf; anmoder Rådet og formandskabet om at gøre alt, hvad der står i deres magt for at forhindre hen- 2. rettelsen af Nanakli og Barnabei; 3. henstiller til de berørte retsinstanser, at de på baggrund af det omfattende bevismateriale, som vil kunne ændre dødsdommen, giver Derek Rocco Barnabei mulighed for at få sin sag prøvet på ny og udsæt- ter eksekveringen af henrettelsen; henstiller indtrængende til guvernøren i staten Virginia at afstå fra at undertegne en eventuel ny 4. henrettelsesordre for Rocco Barnabei og anmoder om ændring af dødsstraffen; gentager sin henstilling til Rådet om at undersøge muligheden for at inkorporere afskaffelse af døds- 5. straffen i menneskerettighedsklausulen i aftaler med tredjelande; (1) EFT C 328 af 26. 10. 1998, s. 193. (2) Vedtagne tekster af denne dato, punkt 8. 18. 10. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 296/203 Torsdag, den 16. december 1999 anmoder ligeledes sin Delegation for Forbindelserne med De Forenede Stater om at tage dette spørgs- 6. mål op på det kommende møde med medlemmerne af Kongressen; pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, formanden for FN’s Men- 7. neskerettighedskommission, Yemens ministerpræsident, De Forenede Staters regering og guvernøren i sta- ten Virginia. 12. Menneskerettigheder: Kvinders stemmeret i Kuwait B5-0342, 0351, 0370, 0379 og 0383/1999 Europa-Parlamentets beslutning om kvindelig valgret i Kuwait Europa-Parlamentet, A. der henviser til artikel 29 i Kuwaits forfatning, hvori det hedder, at »alle borgere er lige for loven uanset køn, religion, race eller etnisk baggrund«, B. der henviser til, at Kuwait har underskrevet den internationale konvention om afskaffelse af alle former for diskriminering over for kvinder, C. der henviser til, at kvinder aldrig har haft valgret eller været valgbare, siden forfatningen trådte i kraft i 1961, D. der henviser til, at Hans Højhed Emiren forelagde et dekret for Kuwaits Nationalforsamling, hvis for- mål var at give kvinder valgret og gøre dem valgbare ved parlamentsvalg og kommunevalg fra 2003, men at dette dekret blev forkastet af Nationalforsamlingen den 23. november 1999, E. der henviser til, at Nationalforsamlingen i anden omgang den 30. november 1999 nedstemte et lov- forslag med et lignende indhold med et meget lille flertal på 32 mod 30, mens 2 hverken stemte for eller imod, 1. er dybt rystet over den afgørelse, som Kuwaits Nationalforsamling har truffet, og som afskærer Kuwaits kvindelige borgere fra at udøve en af de mest grundlæggende rettigheder; giver udtryk for sin solidaritet med Kuwaits kvinder og støtter bestræbelserne på at gøre befolkningen bedre bekendt med problemstillingen; opfordrer Kuwaits Nationalforsamling til at vedtage et lovforslag, som giver kvinderne alle politiske 2. rettigheder, herunder valgret og valgbarhed; glæder sig over, at den kuwaitiske regering for nylig for første gang i historien udnævnte en kvinde 3. (cid:1) fru Rasha Al-Sabah (cid:1) til en post i regeringen; 4. pålægger sin formand at gøre sit bedste for i samarbejde med formanden for Nationalforsamlingen så snart som muligt at arrangere et møde i Kuwait mellem EP’s Delegation for Forbindelserne med Mashrek- landene og Golfstaterne og en delegation af kuwaitiske parlamentarikere for at drøfte spørgsmål af fælles interesse, herunder kvindeanliggender; pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Emir Sheik Jaber el Ahmed 5. Al-Sabah og Kuwaits Nationalforsamling


title: VIII.Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zur Ernennung eines Mitglieds des Rechnungshofs (C5-0235/1999 - 1999/0820(CNS))

eurovoc_concepts:
European Court of Auditors
European official
appointment of staff
interinstitutional relations (EU)

text: C 296/172 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 18. 10. 2000 Donnerstag, 16. Dezember 1999 (cid:1) gestützt auf Artikel 160 b Absatz 3 Unterabsatz 1 des EAG-Vertrags, (cid:1) gestützt auf Artikel 35 seiner Geschäftsordnung, (cid:1) unter Hinweis auf seine Entschließungen vom 17. November 1992 zum Verfahren der Konsultation des Europäischen Parlaments bei der Ernennung der Mitglieder des Rechnungshofs (1) und vom 19. Januar 1995 zu den bei der Konsultation des Parlaments bei der Ernennung der Mitglieder des Rechnungshofs anzuwendenden Verfahren (2), (cid:1) vom Rat mit Schreiben vom 3. November 1999 zur Ernennung eines Kandidaten zum Mitglied des Rechnungshofs konsultiert (C5-0234/1999), (cid:1) nach Anhörung des Kandidaten des Rates für das Amt eines Mitglieds des Rechnungshofs in der Sit- zung des Ausschusses für Haushaltskontrolle vom 22. November 1999 und Prüfung von dessen Qua- lifikationen gemäß den in Artikel 45 b des EGKS-Vertrags, Artikel 247 des EG-Vertrags und 160 b des EAG-Vertrags genannten Kriterien, (cid:1) in Kenntnis des Berichts des Ausschusses für Haushaltskontrolle (A5-0090/1999), gibt eine befürwortende Stellungnahme zur Ernennung von Frau Máire Geoghegan-Quinn zum Mit- 1. glied des Rechnungshofs ab; 2. beauftragt seine Präsidentin, diese Stellungnahme dem Rat und zur Information dem Rechnungshof, den übrigen Organen der Europäischen Gemeinschaften und den Rechnungshöfen der Mitgliedstaaten zu übermitteln. (1) ABl. C 337 vom 21. 12. 1992, S. 51. (2) ABl. C 43 vom 20. 2. 1995, S. 75. VIII. Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zur Ernennung eines Mitglieds des Rechnungshofs (C5-0235/1999 ’ 1999/0820(CNS)) Das Europäische Parlament, (cid:1) gestützt auf Artikel 45 b Absatz 3 Unterabsatz 1 des EGKS-Vertrags, (cid:1) gestützt auf Artikel 247 Absatz 3 Unterabsatz 1 des EG-Vertrags, (cid:1) gestützt auf Artikel 160 b Absatz 3 Unterabsatz 1 des EAG-Vertrags, (cid:1) gestützt auf Artikel 35 seiner Geschäftsordnung, (cid:1) unter Hinweis auf seine Entschließungen vom 17. November 1992 zum Verfahren der Konsultation des Europäischen Parlaments bei der Ernennung der Mitglieder des Rechnungshofs (1) und 19. Januar 1995 zu den bei der Konsultation des Parlaments bei der Ernennung der Mitglieder des Rechnungshofs anzuwendenden Verfahren (2), (cid:1) vom Rat mit Schreiben vom 3. November 1999 zur Ernennung eines Kandidaten zum Mitglied des Rechnungshofs konsultiert (C5-0235/1999), (cid:1) nach Anhörung des Kandidaten des Rates für das Amt eines Mitglieds des Rechnungshofs in der Sit- zung des Ausschusses für Haushaltskontrolle vom 22. November 1999 und Prüfung von dessen Qua- lifikationen gemäß den in Artikel 45 b des EGKS-Vertrags, Artikel 247 des EG-Vertrags und 160 b des EAG-Vertrags genannten Kriterien, (cid:1) in Kenntnis des Berichts des Ausschusses für Haushaltskontrolle (A5-0090/1999), (1) ABl. C 337 vom 21. 12. 1992, S. 51. (2) ABl. C 43 vom 20. 2. 1995, S. 75. 18. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 296/173 Donnerstag, 16. Dezember 1999 gibt eine befürwortende Stellungnahme zur Ernennung von Herrn Jan O. Karlsson zum Mitglied des 1. Rechnungshofs ab; 2. beauftragt seine Präsidentin, diese Stellungnahme dem Rat und zur Information dem Rechnungshof, den übrigen Organen der Europäischen Gemeinschaften und den Rechnungshöfen der Mitgliedstaaten zu übermitteln. 2. Zahlungsverzug im Geschäftsverkehr ***II A5-0099/1999 Legislative Entschließung des Europäischen Parlaments zu dem Gemeinsamen Standpunkt des Rates im Hinblick auf den Erlaß einer Richtlinie des Europäischen Parlaments und des Rates zur Bekämpfung von Zahlungsverzug im Geschäftsverkehr (8790/1/1999 ’ C5-0125/1999 ’ 1998/ 0099(COD)) (Verfahren der Mitentscheidung: zweite Lesung) Das Europäische Parlament, (cid:1) in Kenntnis des Gemeinsamen Standpunkts des Rates (8790/1/1999 (cid:1) C5-0125/1999) (1), (cid:1) unter Hinweis auf seinen Standpunkt aus erster Lesung (2) zu dem Vorschlag der Kommission an das Europäische Parlament und den Rat (KOM(1998) 126) (3), (cid:1) in Kenntnis des geänderten Vorschlags der Kommission (KOM(1998) 615) (4), (cid:1) gestützt auf Artikel 251 Absatz 2 des EG-Vertrags, (cid:1) gestützt auf Artikel 80 seiner Geschäftsordnung, (cid:1) in Kenntnis der Empfehlung des Ausschusses für Industrie, Außenhandel, Forschung und Energie für die zweite Lesung (A5-0099/1999), 1. ändert den Gemeinsamen Standpunkt wie folgt ab; beauftragt seine Präsidentin, den Standpunkt des Parlaments dem Rat und der Kommission zu über- 2. mitteln. GEMEINSAMER STANDPUNKT DES RATES ÄNDERUNGEN DES PARLAMENTS (Änderung 1) Erwägung (3a) (neu) (3a) Am 29. Mai 1997 verabschiedete der Wirtschafts- und Sozialausschuß eine Stellungnahme zu dem Grünbuch der Kommission: „Das öffentliche Auftragswesen in der Europäischen Union: Überlegungen für die Zukunft“ (1), in der maximale Zahlungsfristen und Verzugszinsen für öffentliche Auftraggeber vorgeschlagen wurden. (1) ABl. C 287 vom 22. 9. 1997, S. 92. (1) ABl. C 284 vom 6. 10. 1999, S. 1. (2) ABl. C 313 vom 12. 10. 1998, S. 142. (3) ABl. C 168 vom 3. 6. 1998, S. 13. (4) ABl. C 374 vom 3. 12. 1998, S. 4


title: 1999 m. gruodžio 16 d. Komisijos sprendimas, nustatantis Bendrijos ekologinio ženklo suteikimo šaldytuvams ekologinius kriterijus (pranešta dokumentu Nr. C(1999) 4522)Tekstas svarbus EEE.

eurovoc_concepts:
European standard
eco-label
environmental protection
household electrical appliance
product quality

text: 15/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11 32000D0040 L 13/22 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 2000 1 19 KOMISIJOS SPRENDIMAS 1999 m. gruodžio 16 d. nustatantis Bendrijos ekologinio ženklo suteikimo šaldytuvams ekologinius kriterijus (pranešta dokumentu Nr. C(1999) 4522) (tekstas svarbus EEE) (2000/40/EB) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Produktų grupė „šaldytuvai“ (toliau – produktų grupė) yra: Elektriniai, į maitinimo tinklą jungiami buitiniai šaldytuvai, spintos sušaldytam maistui saugoti, maisto šaldikliai ir jų deri- niai. Prietaisai, naudojantys ir kitus energijos šaltinius, pvz. , elemen- tus, neįtraukiami. 2 straipsnis Šios produktų grupės ir tinkamumas naudoti vertinamas atsižvelgiant į priede nustatytus kriterijus. veiksmingumas aplinkosaugos 3 straipsnis Produktų grupės apibrėžimas ir produktų grupės kriterijai galioja nuo šio sprendimo pranešimo iki 2002 m. gruodžio 1 d. Tačiau, jeigu 2002 m. gruodžio 1 d. dar nebus priimtas naujas sprendimas, nustatantis produktų grupės apibrėžimą ir šios produktų grupės kriterijus, šis galiojimo laikotarpis baigsis arba 2003 m. gruodžio 1 d. , arba naujo sprendimo priėmimo dieną, pagal tai, kuri data būtų ankstesnė. 4 straipsnis Administravimo sumetimais šiai produktų grupei paskirtas produktų grupės kodo numeris yra „012“. Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. 5 straipsnis Priimta Briuselyje, 1999 m. gruodžio 16 d. Komisijos vardu Margot WALLSTRÖM Komisijos narė atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1992 m. kovo 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 880/92 dėl Bendrijos ekologinio ženklo suteikimo siste- mos (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) kadangi Reglamento (EEB) Nr. 880/92 5 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa numato, kad Bendrijos ekologinio ženklo suteikimo sąlygos apibrėžiamos produktų grupėms; kadangi Reglamento (EEB) Nr. 880/92 10 straipsnio 2 dalyje konstatuojama, kad produkto veikla aplinkos atžvilgiu įvertinama pagal nuorodą į konkrečius kriterijus, nustatytus produktų grupėms; ir energijos kadangi tikslinga nustatyti tyrimo metodus išreiškiančius suvartojimo klasifikaciją pagal kriterijus 1994 m. sausio 21 d. Komisijos direktyvą 94/2/EB dėl energijos sunaudojimo ženklinimo ant buitinių elektrinių šaldytuvų, šaldiklių ir jų derinių, įgyvendinančią Tarybos direktyvą 92/75/EEB (2), ir, be to, suderinti energijos suvar- tojimo reikalavimus su technologijų naujovėm ir rinkos plėtra; kadangi Sprendimu 96/703/EB (3) Komisija nustatė Bend- rijos ekologinio ženklo suteikimo šaldytuvams ekologinius kriterijus, kurie, remiantis jo 3 straipsniu, baigia galioti 1999 m. lapkričio 27 d. ; kadangi tikslinga priimti naują sprendimą, nustatantį eko- loginius kriterijus šiai produktų grupei, kad Bendrijos eko- loginio ženklo suteikimo sistemoje galėtų dalyvauti šaldy- tuvų gamintojai ir importuotojai; kadangi pagal Reglamento (EEB) Nr. 880/92 6 straipsnį per konsultacinį forumą Komisija pasitarė su pagrindinėmis suinteresuotomis grupėmis; kadangi šiame sprendime numatytos priemonės atitinka įkurto pagal Reglamento (EEB) Nr. 880/92 7 straipsnį komiteto nuomonę, (1) OL L 99, 1992 4 11, p. 1. (2) OL L 45, 1994 2 17, p. 1. (3) OL L 323, 1996 12 13, p. 34. 12 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 15/5 t. PRIEDAS EKOLOGINIAI KRITERIJAI BENDROSIOS NUOSTATOS Kad prietaisui būtų suteiktas ekologinis ženklas, jis turi atitikti šio priedo kriterijus, kurių tikslas skatinti: — žalos aplinkai arba pavojaus, kylančio vartojant energiją (globalinis atšilimas, rūgštėjimas, neatsinaujinančių energijos šaltinių išeikvojimas), mažinimą mažinant energijos vartojimą, — žalos aplinkai arba pavojaus, kylančio vartojant potencialiai ozoną eikvojančias ir kitokias pavojingas medžiagas, mažinimą mažinant tokių medžiagų vartojimą, — žalos aplinkai arba pavojaus, kylančio vartojant medžiagas, kurios gali daryti poveikį globaliniam atšilimui, mažinimą. Be to, šie kriterijai skatina įgyvendinti geriausią praktiką (optimalų naudojimą aplinkosaugos prasme) ir didina vartotojų supratimą apie aplinkosaugos problemas. Dar daugiau, plastikinių elementų ženklinimas skatina prietaisą perdirbti. Vertinant paraiškas ir kontroliuojant atitiktį šio priedo kriterijams, kompetentingoms institucijoms rekomenduojama atsižvelgti į pripažintų aplinkosaugos valdymo sistemų, kaip antai: EMAS arba ISO 14001, įgyvendinimą (pastaba: įgyvendinti tokias kontrolės sistemas nebūtina). PAGRINDINIAI KRITERIJAI 1. Energijos taupymas Prietaiso elektros energijos sąnaudų efektyvumo indeksas turi būti mažesnis nei 42 %, kaip apibrėžta Direktyvos 94/2/EB V priede (1), taikant tą patį tyrimo metodą EN 153 ir tą pačią klasifikaciją 10 kategorijų. Pareiškėjas pateikia Komisijos direktyvos 94/2/EB 2 straipsnio 1 dalyje minimų techninių dokumentų kopiją. Prie dokumentų pridedamos ataskaitos apie ne mažiau kaip tris energijos suvartojimo matavimus, atliktus pagal EN 153. Šių matavimų aritmetinis vidurkis turi būti mažesnis arba lygus minėtam reikalavimui. Energijos etiketėje deklaruojama vertė turi būti lygi šiam vidurkiui, o joje nurodyta energijos efektyvumo klasė turi atitikti šį vidurkį. Tikrinimo atveju, kurio nereikalaujama pateikiant paraišką, kompetentingos tarnybos taiko EN 153 nustatytas leistinas paklaidas ir kontrolės procedūras. 2. Šaldymo skysčio ir putodario įtakos ozono eikvojimui (ODP) mažinimas Šaldymo skysčio šaldymo grandinėje ir prietaiso izoliacijai naudojamo putodario įtaka ozono eikvojimui lygi nuliui. Pareiškėjas deklaruoja, kad produktas atitinka šiuos reikalavimus. Pareiškėjas ir (arba) jo tiekėjas arba tiekėjai, atitinkamai, paraiškas vertinančiai kompetentingai tarnybai nurodo, koks buvo panaudotas šaldymo skystis ir putodaris, ir pateikia informaciją apie jų galimybes eikvoti ozoną. 3. Šaldymo skysčio ir putodario įtakos globaliniam atšilimui (GWP) mažinimas Šaldymo skysčio šaldymo grandinėje ir prietaiso izoliacijai naudojamo putodario įtaka globaliniam atšilimui lygi arba mažesnė kaip 15 (vertinama kaip CO2 ekvivalentai per 100 metų laikotarpį). Pareiškėjas deklaruoja, kad produktas atitinka šiuos reikalavimus. Pareiškėjas ir (arba) jo tiekėjas arba tiekėjai, atitinkamai, paraiškas vertinančiai kompetentingai tarnybai nurodo, koks buvo panaudotas šaldymo skystis ir putodaris, ir pateikia informaciją apie jų galimybes eikvoti ozoną. PAPILDOMI KRITERIJAI 4. Naudojimo laiko pratęsimas Gamintojas suteikia komercinę garantiją, užtikrinančią, kad prietaisas veiks ne mažiau kaip trejus metus. Ši garantija galioja nuo pristatymo pirkėjui dienos. (1) OL L 45, 1994 2 17, p. 1. 15/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13 Užtikrinama, kad 12 m. nuo gamybos nutraukimo bus galima įsigyti suderinamų atsarginių dalių ir gauti aptarnavimą. Pareiškėjas deklaruoja, kad produktas atitinka šiuos reikalavimus. 5. Grąžinimas ir perdirbimas Gamintojas įsipareigoja nemokamai priimti perdirbimui šaldytuvą ir keičiamas dalis, išskyrus dalis, kurias užteršė vartotojas (pav. , šaldytuvai iš medicinos arba atominių įmonių). Be to, šaldytuvai turi atitikti šiuos kriterijus: 1. Gamintojas turi atsižvelgti į šaldytuvo išmontavimą ir pateikti išmontavimo ataskaitą. Be to, ataskaitoje patvirtinama, kad: — sujungimus lengva rasti ir pasiekti, — elektroninius mazgus lengva rasti ir išardyti, — produktą lengva išardyti įprastais įrankiais, — nesuderinamos ir pavojingos medžiagos atskiriamos. 2. Sunkesnės kaip 50 g plastikinės dalys turi nuolatinę žymę, nurodančią medžiagą pagal ISO 11 469. Karštojo štampavimo būdu pagamintoms plastiko dalims šis kriterijus netaikomas. 3. Sunkesnėse kaip 25 g plastikinėse dalyse nėra šių antipirenų: Pavadinimas dekabromodifenilas monobromodifenilo eteris dibromodifenilo eteris tribromodifenilo eteris tetrabromodifenilo eteris pentabromodifenilo eteris heksabromodifenilo eteris heptabromodifeniolo eteris oktabromodifenilo eteris nonabromodifenilo eteris dekabromodifenilo eteris Chloroparafinai, kurių grandinės ilgis 10–13 C atomų, o chloro masė > 50 % svorio CAS Nr. 13654–09–6 101–55–3 2050–47-7 49690–94–0 40088–47–9 32534–81–9 36483–60–0 68928–80–3 32536–52–0 63936–56–1 1163–19–5 85535–84–8 4. Sunkesnės kaip 25 g plastikinės dalys neturi antipireninių medžiagų arba preparatų, kuriems gali būti paskirtos bet kurios rizikos frazės: R45 (gali sukelti vėžį), R46 (gali sukelti paveldimus genetinius pakitimus), R50 (labai toksiškas vandens organizmams), R51 (toksiškas vandens organizmams), R52 (kenksmingas vandens organizmams), R53 (gali turėti ilgalaikį neigiamą poveikį akvatorijai), R60 (gali pakenkti vaisingumui) arba R61 (gali pakenkti negimusiam kūdikiui) arba rizikos frazių deriniai su bet kuriomis minėtomis rizikos frazėmis, kaip apibrėžta Tarybos direktyvoje 67/548/EEB (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 98/98/EEB (2). Šis reikalavimas netaikomas antipirenams, kurie, juos panaudojus, pakeičia savo cheminį pobūdį taip, kad nebelieka pagrindo juos klasifikuoti minėtų R frazių grupėje, ir kuriuose apdorotoje dalyje lieka mažiau kaip 0,1 % prieš panaudojimą buvusių antipirenų. 5. Ant prietaiso, šalia duomenų lentelės arba ant jos, nurodomas šaldymo skysčio ir izoliacijai naudojamo putodario tipas, kad ateityje jį būtų galima lengviau utilizuoti, Pareiškėjas deklaruoja, kad produktas atitinka šiuos reikalavimus. Paraišką vertinančiai kompetentingai tarnybai pareiškėjas pateikia išmontavimo ataskaitos kopiją. Pareiškėjas ir (arba) jo tiekėjas arba tiekėjai, atitinkamai, šiai kompetentingai tarnybai nurodo, koks buvo panaudotas šaldymo skystis ir putodaris, ir koks antipirenas, jeigu tokio yra, buvo panaudotas sunkesnėse kaip 25 g plastikinėse dalyse arba ant jų. (1) OL 196, 1967 8 16, p. 1. (2) OL L 355, 1998 12 30, p. 1. 14 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 15/5 t. 6. Naudojimosi instrukcijos Prietaisas parduodamas su eksploatacijos vadovu, kuriame pateikiami patarimai kaip jį teisingai naudoti atsižvelgiant į aplinkosaugą, visų pirma: 1) toks tekstas ant viršelio arba pirmame puslapyje: „Šiame vadove pateikiama informacija kaip sumažinti poveikį aplinkai“; 2) rekomendacijos dėl optimalaus energijos vartojimo eksploatuojant prietaisą, įskaitant: 2. 1) gairės dėl šaldytuvo vietos arba instaliavimo nurodant, be to, kiek reikia mažiausiai laisvos vietos aplink prietaisą, kad būtų užtikrinta pakankama oro cirkuliacija, ir nurodant, kad, jeigu pirkėjas turi tokią galimybę, galima ženkliai sutaupyti energijos prietaisą pastačius nešildomoje arba mažai šildomoje vietoje; 2. 2) patarimas, kad nereikėtų prietaiso statyti prie bet kokio šilumos šaltinio (pav. , krosnis, radiatorius ir t. t. ) arba tiesioginiuose saulės spinduliuose; patarimas, kad, kai tinka, prietaisą reikėtų izoliuoti nuo sieninių arba grindų šildymo šaltinių; 2. 3) patarimas, kad termostato reguliavimas priklauso nuo kambario temperatūros ir kad dėl šios priežasties temperatūros nustatymą reikia tikrinti naudojant atitinkamą termometrą (reiktų pateikti paaiškinimą, kaip tai daryti); 2. 4) patarimas, kad durų arba dangčio nereikia darinėti dažniau nei būtina ir laikyti atdarų ilgiau nei būtina, ypač vertikalių šaldiklių atveju; 2. 5) patarimas, kad, prieš dedant į prietaisą, karštus maisto produktus reikia atvėsinti, kadangi nuo maisto produktų kylantys garai didina garintuvo apledėjimą, tačiau, nepaisant to, kad sveikatos ir higienos sumetimais vėsinimo laikas turi būti kuo trumpesnis; 2. 6) patarimas, kad iš garintuvo talpos reikia pašalinti storus ledo sluoksnius ir kad dažnai atitirpdant lengviau pašalinti ledo sluoksnį; 2. 7) patarimas, kad reikia pakeisti durų tarpiklį, jeigu jis tinkamai neatlieka savo funkcijos; 2. 8) patarimas, kad, perstūmus prietaisą, jį reikėtų vėl įjungti tik po tam tikro laiko; 2. 9) patarimas, kad reikia nuvalyti dulkes arba virtuvės dūmus nuo kondensatoriaus ant galinės prietaiso sienelės ir ploto po prietaisu; 2. 10) informacija, kad ignoravus minėtus punktus energijos bus suvartota daugiau; 3) 4) patarimas, kad reikia stengtis nepažeisti kondensatoriaus (šilumokaičio) ant galinės prietaiso sienelės arba vengti tiesioginio šaldymo skysčio sąlyčio su aplinka dėl galimos rizikos aplinkai arba sveikatai;vadove aiškiai nurodoma, kad negalima naudoti aštrių daiktų (kaip peiliai, atsuktuvai ir t. t. ) ledui pašalinti, kadangi jie gali pažeisti garintuvo talpą; informacija, kad prietaisas turi skysčių ir kad jis pagamintas iš dalių ir medžiagų, kurias galima pakartotinai panaudoti ir (arba) perdirbti; 5) patarimas, kaip pirkėjas gali pasinaudoti gamintojo pasiūlymu priimti panaudotą produktą. Pareiškėjas deklaruoja, kad produktas atitinka šiuos reikalavimus. Paraišką vertinančiai kompetentingai tarnybai pareiškėjas pateikia eksploatacijos vadovo kopiją. 7. Ribinė triukšmo emisija Prietaiso skleidžiamas akustinis triukšmas, matuojamas garso galia, neviršija 42 dB(A) (re lpW). Informacija apie prietaiso skleidžiamą triukšmo lygį pateikiama pirkėjui aiškiai matomoje vietoje. Tai padaroma pateikiant šią informaciją šaldytuvo energijos etiketėje. Triukšmo matas ir informacija apie triukšmą pateikiama remiantis Tarybos direktyva 86/594/EEB (1), taikant EN 28960 standartą. Šis kriterijus netaikomas šaldikliams-skrynioms, nurodytiems Direktyvos 94/2/EB IV priedo 9 kategorijoje: „buitiniai maisto produktų šaldikliai-skrynios“. Pareiškėjas deklaruoja, kad produktas atitinka šiuos reikalavimus. (1) OL L 344, 1986 12 6, p. 24. 15/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 15 8. Informacija vartotojui Šis tekstas pateikiamas pirkėjui aiškiai matomoje vietoje (jei įmanoma, prie etiketės): — Šis produktas atitinka Europos Sąjungos ekologiniam ženklui keliamus reikalavimus, kadangi jis taupiai vartoja energiją, saugo ozono sluoksnį ir iki minimumo sumažintas jo daromas poveikis šiltnamio reiškiniui