title: QUESTION ÉCRITE E-2270/99 posée par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à la Commission. Taux d'ozone élevés en Grèce et dans les autres pays méditerranéens.

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/135 Cette substance toxique est soup(cid:231)onnØe de provoquer des cancers, elle provoque des risques de stØrilitØ, peut causer des dommages aux embryons, a une action irritante sur la peau, les yeux et le systŁme respiratoire, et la combustion des dØchets qu(cid:146)elle produit dØgage des dioxines. 1. 2. La Commission a-t-elle l(cid:146)intention d(cid:146)examiner ces nouvelles accusations de Greenpeace? Quelles mesures compte-t-elle prendre pour limiter l(cid:146)utilisation de PVC dans les cas prØcitØs? RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (20 janvier 2000) Des produits tels que des poches de sang, des Øquipements de perfusion et des tubes gastro-intestinaux sont fabriquØs (cid:224) l(cid:146)aide de PVC souple, c(cid:146)est-(cid:224)-dire de PVC contenant des phtalates, et sont couverts par la directive 93/42/CEE du Conseil, du 14 juin 1993, relative aux dispositifs mØdicaux (1). Le fabricant doit s(cid:146)assurer que les Øquipements rØpondent (cid:224) toutes les exigences applicables et, notamment, effectuer une analyse risque-avantage et Øvaluer la biocompatibilitØ et la toxicitØ des matØriaux utilisØs. En outre, les produits mentionnØs sont soumis (cid:224) une Øvaluation par un tiers, afin de contr(cid:244)ler leur conformitØ (cid:224) la directive. En effet, il faut souligner que la situation dans le cas des appareils mØdicaux n(cid:146)est pas Øquivalente (cid:224) celle appliquØe (cid:224) d(cid:146)autres produits, tels que les jouets. Le PVC souple utilisØ pour les appareils mØdicaux est soumis (cid:224) plusieurs normes et (cid:224) des pharmacopØes monographiques utilisØes par les fabricants pour sØlectionner et tester leurs produits. Dans le cadre du rŁglement (CEE) no 793/93 du Conseil, du 23 mars 1993, concernant l(cid:146)Øvaluation et le contr(cid:244)le des risques prØsentØs par les substances existantes (2), la Commission a lancØ il y a plusieurs annØes une Øvaluation complŁte des risques du diØthylhexylphtalate (DEHP). Cette Øvaluation des risques doit Œtre achevØe au cours du premier semestre 2000 et couvrira, entre autres, l(cid:146)utilisation du DEHP dans les applications mØdicales. En se fondant sur l(cid:146)Øvaluation des risques, la Commission Ømettra, si nØcessaire, une recommandation concernant une stratØgie de rØduction des risques qui constituera la base de mesures communautaires, proposØes dans le cadre de la directive 76/769/CEE du Conseil, du 27 juillet 1976, concernant le rapprochement des dispositions lØgislatives, rØglementaires et administratives des (cid:201)tats membres relatives (cid:224) la limitation de la mise sur le marchØ et de l(cid:146)emploi de certaines substances et prØparations dangereuses (3) ou dans le cadre d(cid:146)autres instruments lØgislatifs communautaires existants. (1) (2) (3) JO L 125 du 19. 5. 1999 (rectificatif). JO L 224 du 3. 9. 1993 (rectificatif). JO L 262 du 27. 9. 1976. (2000/C 219 E/170) QUESTION (cid:201)CRITE E-2270/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Taux d(cid:146)ozone ØlevØs en GrŁce et dans les autres pays mØditerranØens Selon le rapport de la Commission europØenne sur l(cid:146)ozone, on a constatØ cette annØe en GrŁce les plus fortes concentrations d(cid:146)ozone, tant sur le plan de la quantitØ que de la durØe. Les propositions de la Commission fixent pour objectif une rØduction de 70 %, par rapport (cid:224) 1990, de l(cid:146)exposition (cid:224) l(cid:146)ozone, mais les pays du sud de l(cid:146)Union europØenne estiment que les conditions gØographiques et climatiques spØcifiques (chaleur, soleil, humiditØ) qui aggravent le problŁme n(cid:146)ont pas ØtØ prises en considØration et affirment que le coßt des mesures proposØes est «disproportionnØ» par rapport (cid:224) leurs effets. ConsidØrant qu(cid:146)il est indispensable d(cid:146)adopter des mesures pour rØduire le niveau de pollution, la Commis- sion pourrait-elle dire quelles actions seraient susceptibles d(cid:146)Œtre cofinancØes afin de rØsoudre ce problŁme? C 219 E/136 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (11 janvier 2000) Lors de la prØparation de sa proposition de directive sur les plafonds d(cid:146)Ømissions nationaux (1), la Commission a effectuØ une analyse approfondie des coßts et des avantages de sa stratØgie de lutte contre l(cid:146)ozone (et l(cid:146)acidification) au niveau du sol. Dans les simulations (cid:224) partir de modŁles que comportait cette analyse, il a ØtØ tenu compte pleinement des diffØrents facteurs naturels influen(cid:231)ant la formation d(cid:146)ozone, notamment dans le sud de l(cid:146)Europe, et des coßts pour les diffØrents pays des mesures de lutte contre les Ømissions exigØes. L(cid:146)analyse coßts/avantages de la proposition a montrØ que les avantages sont supØrieurs aux coßts pour tous les (cid:201)tats membres, y compris la GrŁce. Les avantages sont encore plus grands si l(cid:146)on tient compte des Øconomies que reprØsente pour la GrŁce le surcro(cid:238)t de rØduction des Ømissions dans les pays tiers voisins, comme le dØclare le protocole rØcemment signØ dans le cadre de la Convention de la Commission Øconomique des Nations unies pour l(cid:146)Europe (ECE) sur la pollution atmosphØrique transfrontiŁre (cid:224) grande distance. Une Øtude sur la situation (cid:224) AthŁnes a montrØ que l(cid:146)application des plafonds d(cid:146)Ømission se traduira par une rØduction sensible des concentrations d(cid:146)ozone d(cid:146)ici 2010, malgrØ les conditions climatiques particuliŁres que conna(cid:238)t cette rØgion. Des efforts supplØmentaires au niveau local permettraient de faire mieux encore. Une aide financiŁre pour des mesures en vue de lutter contre les Ømissions de polluants pourrait Œtre fournie au titre de programmes rØgionaux dans le cadre des fonds structurels communautaires. Il y en a eu des exemples en GrŁce. La Commission nØgocie actuellement le nouveau cadre d(cid:146)appui communautaire pour la GrŁce, dans lequel on envisage de financer des mesures de lutte contre la pollution atmosphØrique. (1) COM(1999) 125 final, complØtØ par SEC(1999) 2004. (2000/C 219 E/171) QUESTION (cid:201)CRITE E-2271/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Vente de mØdicaments sur Internet (13 dØcembre 1999) La possibilitØ de vendre des mØdicaments sur Internet suscite des prØoccupations et des interrogations aussi bien parmi les spØcialistes (mØdecins, pharmaciens) que parmi les consommateurs. Ces inquiØtudes ont trait (cid:224) la sØcuritØ de l(cid:146)utilisation des mØdicaments, (cid:224) la circulation de substances illØgales, ainsi qu(cid:146)au recueil d(cid:146)informations provenant des dossiers mØdicaux des patients par des instances autres que les autoritØs responsables. La Commission pourrait-elle dire quelles dimensions a prises le phØnomŁne de la vente de mØdicaments sur le rØseau? Comment entend-elle agir pour assurer la protection des consommateurs et des malades face (cid:224) ce mode de vente des mØdicaments? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (10 janvier 2000) Selon les informations dont dispose la Commission, il n(cid:146)est pas possible, (cid:224) l(cid:146)heure actuelle, d(cid:146)obtenir des donnØes fiables quant (cid:224) la quantitØ de mØdicaments vendus via Internet dans la CommunautØ. Pour tous les autres points soulevØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire, la Commission renvoie (cid:224) la rØponse qu(cid:146)elle a donnØe (cid:224) la question Øcrite E-1852/99 de M. Valdivielso de Cue (1), relative (cid:224) la vente de mØdicaments via Internet. (1) JO C 203 E du 18. 7. 2000, p. 69


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2440/99 van Giles Chichester (PPE-DE) aan de Commissie. Sluiting van de kerncentrale van Barsebäck door de Zweedse regering.

eurovoc_concepts:
Sweden
environmental impact
impact study
indemnification
nuclear power station
private sector
restriction on competition

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 219 E/163 4. Welke tegenmaatregelen van de EU-lidstaten zal de Commissie toestaan om uitvoering te geven aan het wederkerigheidsartikel? Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (13 januari 2000) 1. De Commissie betreurt het uitstel van de goedkeuring van de wet inzake de modernisering en de ontwikkeling van de overheidsdienst voor elektriciteit die de omzetting in Frankrijk beoogt van Richtlijn 92/96/EG van het Parlement en de Raad van 19 december 1996 (1) betreffende gemeenschappelijke regels voor de interne markt voor elektriciteit en die ook het recht van elektriciteitsproducenten uit andere lidstaten om mogelijke Franse consumenten van elektriciteit te voorzien en het recht van de Franse consumenten op de vrije keuze van hun leverancier wil garanderen. 2. Na de mislukking van de paritaire gemengde commissie van de Senaat en de Franse Nationale Assemblee op 18 november 1999 heeft de Commissie Frankrijk op 24 november 1999 in gebreke gesteld en verzocht zijn opmerkingen kenbaar te maken binnen een termijn van vijftien dagen. Zij heeft Frankrijk op 23 december 1999 een met redenen omkleed advies toegestuurd overeenkomstig artikel 226 (ex artikel 169) van het EG-Verdrag. Op 2 december 1999 heeft de Franse staatssecretaris van Energie de Energieraad ervan in kennis gesteld dat de Franse regering maatregelen had genomen met het oog op de goedkeuring van de wet in februari 2000. 3. Op initiatief van ElectricitØ de France en in overeenstemming met de Franse regering hebben de industriºle consumenten van meer dan 100 gigawattuur (GWh) (oftewel 22 % van de markt) toegang tot het net op grond van publieke tarieven voor het transport van eventueel bij leveranciers uit andere lidstaten aangekochte elektriciteit. 4. Het besluit tot toepassing van de evenwichtsclausule van artikel 19, lid 5, van Richtlijn 96/92/EG moet door de lidstaten worden genomen. De Commissie zal erop toezien dat de clausule correct wordt toegepast en dat met name de markt van de betrokken lidstaten open blijft voor alle mogelijke leveranciers wat de consumenten van meer dan 100 GWh betreft. (1) PB L 27 van 30. 1. 1997. (2000/C 219 E/207) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2440/99 van Giles Chichester (PPE-DE) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Sluiting van de kerncentrale van Barseb(cid:228)ck door de Zweedse regering De Zweedse regering heeft besloten om eind november 1999 een van de twaalf kernreactoren van het land, namelijk de centrale van Barseb(cid:228)ck, niet ver van Kopenhagen, te sluiten. De kerncentrale is ØØn van de twee kerncentrales die in particulier eigendom zijn, de eigendom over de andere tien kerncentrales wordt door de Zweedse regering uitgeoefend via de Nationale Energieraad. De regering heeft geen milieu- effectbeoordeling laten uitvoeren naar de gevolgen van de sluiting van de kerncentrale, noch heeft zij eigenaars en werknemers een schadeloosstelling toegezegd. De situatie doet enkele belangrijke vragen rijzen, waarover de Europese Commissie zich dringend dient te buigen met het oog op de geplande sluitingsdatum: 1. Kan de Commissie aangeven of het Zweedse besluit tot sluiting van een van de twee kernreactoren in particulier eigendom en niet een van de tien kernreactoren die staatseigendom zijn, vanuit concurren- tieoogpunt een inbreuk vormt op de EU-wetgeving? 2. Heeft de Commissie kunnen vaststellen dat een volledige milieu-effectbeoordeling correct is toegepast en, zo neen, dient de sluiting dan niet onmiddellijk te worden geannuleerd? 3. Waarom heeft de Europese Commissie in deze zaak niet reeds stappen ondernomen, terwijl het hoogste bestuurlijke gerecht van Zweden, het Hof van Beroep, het besluit van de regering heeft bekrachtigd, doch heeft nagelaten om het Europese Hof van Justitie om een prejudiciºle beslissing te vragen? C 219 E/164 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 1. 8. 2000 Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (6 januari 2000) De definitieve sluiting op 30 november 1999 van een van Sydkraft(cid:146)s kernreactoren in Barseb(cid:228)ck had kunnen leiden tot scheeftrekking van de concurrentie op de betrokken markt. Uit het feit dat de eigenaar van de centrale overeenstemming heeft bereikt met de Zweedse regering over een compensatie, leidt de Commissie evenwel af dat genoemde eigenaar, zodra de overeenkomst na goedkeuring door het Parlement in het voorjaar van 2000 in werking treedt, geen verdere juridische stappen zal ondernemen tegen het besluit van de Zweedse regering. De Commissie toetst momenteel de eventuele gevolgen van de sluiting van de kernreactor aan de milieuwetgeving van de Gemeenschap. Wat de procedurele aspecten in verband met het verzoek om een prejudiciºle beslissing van het Hof van Justitie betreft, heeft de Commissie reeds contact opgenomen met de Zweedse autoriteiten. (2000/C 219 E/208) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2441/99 van Marco Pannella (TDI) aan de Raad (13 december 1999) Betreft: Chemische, biologische en radiologische aanvallen op de Koerdische bevolking van Irak Tijdens de als genocide omschreven campagne tegen de Koerdische bevolking in 1988, waarbij tiendui- zenden zijn omgekomen of verdwenen, heeft het Iraakse regime meer dan 200 dorpen in het noorden van Irak gebombardeerd. Deze operatie, de omvangrijkste in haar soort tegen een burgerbevolking, is uit- gevoerd met inzet van enorme hoeveelheden chemische en vermoedelijk ook biologische en radiologische stoffen. Deze stoffen hebben het milieu en de watervoorraden in Noord-Irak, waar de rivieren het gehele land doorstromen om uiteindelijk in de Perzische Golf uit te monden, ernstig vervuild. Inmiddels zijn er rapporten verschenen over het hoge aantal gevallen van kanker en genitale misvormingen bij kinderen in Irak. Welke initiatieven heeft de Hoge Vertegenwoordiger voor het GBVB ondernomen of is hij voornemens te ondernemen om ervoor te zorgen dat de bevoegde internationale instanties eindelijk overgaan tot een onderzoek naar de stand van de waterreserves, teneinde te verifiºren of de hierin aanwezige chemische, biologische of radiologische bestanddelen of derivaten hiervan een vergiftigingsrisico inhouden voor de bevolking? Welke initiatieven heeft de Hoge Vertegenwoordiger voor het GBVB tegen deze zelfde achtergrond ondernomen of is hij voornemens te ondernemen om te bewerkstelligen dat de bevoegde internationale instanties elf jaar na de gebeurtenissen een begin maken met het medisch behandelen van de overlevenden en het opzetten van een onderzoek naar de stoffen die door het regime van Saddam Hussein zijn gebruikt en naar de vraag of deze nog steeds een risico inhouden voor de bevolking? Kan de Hoge Vertegenwoordiger voor het GBVB voorts aangeven welke initiatieven hij heeft genomen of van plan is te ondernemen om een onderzoek te doen naar de effecten van chemische wapens en andere massavernietigingswapens op de landbouw in het noorden van Irak, met inbegrip van de veeteelt, de bosbouw, de visserij, alsmede de gevolgen van de flora en fauna? Het Halabja Post Graduate Medical Institute (HMI), dat in augustus 1999 in de Koerdische regio van Irak is opgezet om behandelmethodes te ontwikkelen en te werken aan onderzoeken te verrichten onder de overlevenden van de chemische aanvallen, wordt geconfronteerd met een groot aantal materiºle en technische problemen die verwezenlijking van de gestelde doelstellingen in gevaar brengen. Kan de Hoge Vertegenwoordiger voor het GBVB aangeven of hij van plan is een team van deskundigen naar het HMI-centrum te sturen om zich ter plekke een beeld te vormen van de specifieke medische behoeften van degenen die deze chemische, biologische en radiologische aanvallen hebben overleefd, en om de totale behoeften van het HMI in kaart te brengen?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2277/99 af Inger Schörling (Verts/ALE) til Kommissionen. Erhvervelse af et sommerhus i et andet land.

eurovoc_concepts:
Austria
Finland
Sweden
acquisition of property
derogation from EU law
foreign national
secondary residence

text: C 303 E/42 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Der ikke planer om at indfłre en europ(cid:230)isk kontrolmyndighed. Den Europ(cid:230)iske Union stłtter imidlertid medlemsstaterne i deres aktioner gennem specifikke foranstaltninger til forbedring af det retlige samarbejde p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Der er navnlig tale om et udkast til f(cid:230)lles aktion til bek(cid:230)mpelse af błrnepornografi p(cid:229) Internettet; R(cid:229)dets formandskab har besluttet at hłre Europa-Parlamentet herom inden Amsterdam- traktatens ikrafttr(cid:230)den; denne f(cid:230)lles aktion skal (cid:230)ndres til en afgłrelse, som R(cid:229)det skal hłre Europa- Parlamentet om i henhold til artikel 39 i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union. Det (cid:230)rede medlem skal dog v(cid:230)re opm(cid:230)rksom p(cid:229), at til direktiv om visse aspekter af den elektroniske handel p(cid:229) det internationale marked indeholder bestemmelser, der begr(cid:230)nser udbydernes ansvar. forslaget Endelig har R(cid:229)det vedtaget en f(cid:230)lles holdning, fastlagt af medlemsstaterne, der skal forsvares under forhandlingerne i Europar(cid:229)det om en konvention om edb-kriminalitet, herunder bek(cid:230)mpelse af straf- feretslige overtr(cid:230)delser beg(cid:229)et via Internettet. januar 1999 I samme (cid:229)nd har Europa-Parlamentet og R(cid:229)det med beslutning nr. 276/1999/EF af 25. vedtaget en fler(cid:229)rig EF-handlingsplan til Internettet ved bek(cid:230)mpelse af ulovligt og skadeligt indhold p(cid:229) globale net. Denne handlingsplan, der lłber over en periode fra 1. januar 1999 til 31. december 2002, har en finansiel ramme for gennemfłrelsen p(cid:229) 25 mio. EUR. fremme af en mere sikker anvendelse af (1) Artikel 2 i R(cid:229)dets retsakt af 26. juli 1995 om udarbejdelse af en konvention, p(cid:229) grundlag af artikel K. 3 i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union, om oprettelse af en europ(cid:230)isk politienhed (EFT C 316 af 27. 11. 1995, s. 5). (2) Artikel 1 i R(cid:229)dets afgłrelse af 3. december 1998 om udvidelse af definitionen af forbrydelsen menneskehandel i bilaget til Europol-konventionen (EFT C 26 af 30. 1. 1999, s. 21). (2000/C 303 E/038) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2277/99 af Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Erhvervelse af et sommerhus i et andet land Tidligere har de fleste lande haft begr(cid:230)nsninger for udl(cid:230)ndinges ret til at erhverve fast ejendom i landet. Sverige har indtil (cid:229)rsskiftet haft en undtagelse fra denne regel, men samtlige partier st(cid:229)r nu samlet for at afskaffe disse restriktioner. De problemer, som kan opst(cid:229), og som p(cid:229) sigt m(cid:229) lłses, er, at huspriserne i attraktive omr(cid:229)de kan stige i den grad, at dem med fast bop(cid:230)l i landet f(cid:229)r problemer med at konkurrere om ejendommene. I l(cid:230)ngden kan dette indeb(cid:230)re, at samfund uddłr for kun at live op i sommerm(cid:229)nederne. Navnlig mange kommuner ved kysten er meget bekymret over denne udvikling. Ifłlge en dom fra EF-Domstolen i sommer kan lovgivning med et lokalpolitisk form(cid:229)l godkendes, s(cid:229)fremt visse foruds(cid:230)tninger er opfyldt. Den m(cid:229) blandt andet ikke v(cid:230)re diskriminerende eller strengere end, hvad der kr(cid:230)ves for, at m(cid:229)let kan n(cid:229)s. Hvilke er efter Kommissionens mening acceptable regional- eller lokalpolitiske hensyn, som medlems- staterne kan tage? Hvad skal form(cid:229)let med disse v(cid:230)re? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (4. februar 2000) EF-traktatens artikel 56 (tidligere artikel 73 B) siger, at »alle restriktioner for kapitalbev(cid:230)gelser mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlemsstaterne og tredjelande [er] forbudt«. Denne regel g(cid:230)lder ikke-hjemmehłrendes kłb af fast ejendom, da et s(cid:229)dant kłb er en kapitalbev(cid:230)gelse. EF-traktaten inde- holder nogle undtagelser fra denne generelle regel. Relevante i denne sammenh(cid:230)ng er artikel 58 (tidligere artikel 73 D), som giver medlemsstaterne mulighed for »at tr(cid:230)ffe foranstaltninger, der er begrundet i hensynet til den offentlige orden eller den offentlige sikkerhed«. Men samme artikel siger desuden, at 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/43 s(cid:229)danne foranstaltninger ikke m(cid:229) ». udgłre et middel til vilk(cid:229)rlig forskelsbehandling eller en skjult begr(cid:230)nsning af den frie bev(cid:230)gelighed for kapital. «. Endvidere hedder det i Domstolens domme (f. eks. sag 17/92), at łkonomiske (cid:229)rsager ikke i sig selv er tilstr(cid:230)kkelige for en undtagelse. At (cid:229)bningen af gr(cid:230)nserne for kapitalbev(cid:230)gelser presser priserne op, berettiger ikke en undtagelse fra denne form for fri bev(cid:230)gelighed. Hvis en stor efterspłrgsel efter sommerhuse i et bestemt, men begr(cid:230)nset, omr(cid:229)de f(cid:229)r ułnskede sociale konsekvenser, som det (cid:230)rede medlem beskriver, kan visse restriktioner for kłb af sommerhuse v(cid:230)re berettigede af de (cid:229)rsager, der er n(cid:230)vnt i traktaten. S(cid:229)danne restriktioner kunne indfłres i form af lokalplaner for by- og landomr(cid:229)der, der begr(cid:230)nser opfłrelsen af sommerhuse og brug af eksisterende bygninger som sommerhuse i visse begr(cid:230)nsede omr(cid:229)der og forbeholder disse omr(cid:229)der i en kommune eller region anden anvendelse. S(cid:229)danne foranstaltningers gyldighed blev bekr(cid:230)ftet i en f(cid:230)lles erkl(cid:230)ring om sekund(cid:230)rboliger (f(cid:230)lles erkl(cid:230)ring nr. 5 i traktaten om (cid:216)strigs, Finlands og Sveriges tiltr(cid:230)delse), der lyder: »g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabsret er ikke til hinder tr(cid:230)ffer nationale, regionale eller lokale foranstaltninger vedrłrende for, at den enkelte medlemsstat sekund(cid:230)rboliger, forudsat dels at de er nłdvendige under hensyn til udnyttelse af landomr(cid:229)der, plan- l(cid:230)gning og miljłbeskyttelse, dels at de i overensstemmelse med g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabsret finder anvendelse p(cid:229) medlemsstaternes borgere uden at indeb(cid:230)re direkte eller indirekte forskelsbehandling«. I erkl(cid:230)ringen minder man om, at forskelsbehandling af ikke-hjemmehłrende, is(cid:230)r EU-borgere, skal undg(cid:229)s, n(cid:229)r man planl(cid:230)gger s(cid:229)danne retningslinjer. Den dom, Domstolen for nylig afsagde, og som det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner (Konle mod (cid:216)strig fra juni 1999), giver en n(cid:230)rmere fortolkning af denne betingelse og minder om nłdvendigheden af at respektere proportionaliteten: »I det omfang hvor en medlemsstat kan begrunde sit krav om forudg(cid:229)ende tilladelse med henvisning til et form(cid:229)l inden for landsplanl(cid:230)gningen, s(cid:229)som opretholdelsen i almenhedens interesse af en fast bosiddende befolkning og en łkonomisk virk- somhed, der er uafh(cid:230)ngig af turisterhvervet i visse regioner, kan den restriktion, som et s(cid:229)dant krav er, kun tillades, hvis den ikke anvendes p(cid:229) diskriminatorisk m(cid:229)de, og s(cid:229)fremt form(cid:229)let ikke kan n(cid:229)s ved mindre indgribende foranstaltninger« (Sag C-302/97). Kommissionens svar til det (cid:230)rede medlem er derfor, at en medlemsstat kan anvende lokalplaner for by- og landomr(cid:229)der, der indeholder en restriktion for kłb af sommerhuse i visse begr(cid:230)nsede omr(cid:229)der, hvis der er en klar risiko for social forstyrrelse. En s(cid:229)dan restriktion m(cid:229) afgjort ikke v(cid:230)re diskriminerende, dvs. at den ogs(cid:229) skal g(cid:230)lde den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstats indbyggere eller statsborgere. Ordningen for gennemfłrelse af restriktion m(cid:229) ikke indeholde skjult (indirekte) diskrimination. Endvidere skal ordningen st(cid:229) i forhold til m(cid:229)let med restriktionen. I henhold til Domstolens dom i sagen Konle mod (cid:216)strig m(cid:229) en ordning med forudg(cid:229)ende tilladelse ikke anvendes, da der findes andre mere łnskv(cid:230)rdige gennemfłrelsesordninger, f. eks. en anmeldelsesprocedure. Desuden m(cid:229) en restriktion ikke anvendes, hvis der findes andre mere łnskv(cid:230)rdige m(cid:229)der, hvorp(cid:229) man kan opfylde m(cid:229)ls(cid:230)tningen om at beskytte lokale uformuende beboeres boligbehov, f. eks. huslejetilskud eller kommunale boligprojekter. (2000/C 303 E/039) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2286/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (24. november 1999) Om:˘ndring af EU(cid:146)s chokoladedirektiv I slutningen af oktober vedtog R(cid:229)det en (cid:230)ndring af EU(cid:146)s chokoladedirektiv, hvorved det foreskrevne kakaoindhold i chokolade neds(cid:230)ttes. S(cid:229) snart det (cid:230)ndrede direktiv tr(cid:230)der i kraft, kan chokoladefabrikan- terne głre brug af billigere r(cid:229)varer til erstatning for kakao. I otte af de femten EU-medlemsstater er betegnelsen »chokolade« i łjeblikket forbeholdt produkter med 25 % kakaoindhold, 14 % m(cid:230)lk og ingen vegetabilske fedtstoffer. Denne (cid:230)ndring af chokoladedirektivet vil p(cid:229)fłre de kakaoproducerende lande og kakaoavlerne alvorlig socio-łkonomisk skade. Desuden er det (cid:230)ndrede direktiv i klar modstrid med den internationale kakaoove- renskomst fra 1995. I denne overenskomst forpligter alle kakaoimporterende lande og herunder de femten EU-medlemsstater sig til at anspore kakaoforbruget


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2307/99 af Lone Dybkjær (ELDR) til Kommissionen. FN-konventionen om bekæmpelse af ørkendannelse.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
desertification
environmental cooperation

text: C 280 E/26 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 EU gennemfłrer fuldt ud samtlige, eksisterende resolutioner fra FN(cid:146)s Sikkerhedsr(cid:229)d med hensyn til Irak, herunder dem, der vedrłrer olie for mad-programmet. EU har indtr(cid:230)ngende opfordret Irak til fuldt ud at samarbejde med FN. R(cid:229)det bem(cid:230)rker, at form(cid:229)let med Sikkerhedsr(cid:229)dets resolution 1284, der blev vedtaget den 17. december 1999, er at udvide og forbedre olie for mad-programmet. R(cid:229)det deler ikke de synspunkter, der er udtrykt i sidste s(cid:230)tning af det (cid:230)rede medlems spłrgsm(cid:229)l. (2000/C 280 E/025) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2307/99 af Lone Dybkj(cid:230)r (ELDR) til Kommissionen (13. december 1999) Om: FN-konventionen om bek(cid:230)mpelse af łrkendannelse Form(cid:229)let med de fłlgende spłrgsm(cid:229)l er at skabe klarhed over Kommissionens holdning til gennemfłrelsen af De Forenede Nationers konvention om bek(cid:230)mpelse af łrkendannelse. I hvilke udviklingslande deltager Den Europ(cid:230)iske Union i finansieringen afgennemfłrelsen af 1. nationale handlingsplaner til bek(cid:230)mpelse af łrkendannelse? Hvor mange penge drejer detsig om, hvad bruges pengene til, og hvem er modtageren? Hvordan sikrer det etablerede łkonomiske samarbejde handlingsprogrammernes kontinuitet og den nłdvendige langsigtedeplanl(cid:230)gning? 2. Hvad har Den Europ(cid:230)iske Union gjort for at stimulere finansiering via den private sektor og andre ikke-statslige kilder og for at fremme og lette de p(cid:229)g(cid:230)ldende udviklingslandenes adgang til relevant teknologi, viden og knowhow, jf. konventionens artikel 6? Hvad har Den Europ(cid:230)iske Union gjort for at sikre, at dens handelspolitik og toldtarifstrukturer ikke 3. fłrer til łrkendannelse, f. eks. ved at fremme monokulturer? Hvad har Den Europ(cid:230)iske Union gjort for at sikre, at Unionens landbrugspolitik ikke fłrer til 4. łrkendannelse, f. eks. via eksportsubsidier, som głr traditionelt landbrug i tłrre omr(cid:229)der urentabelt? Hvad har Den Europ(cid:230)iske Union gjort for at sikre en hurtig og omfattende gennemfłrelse af 5. konventionen i de kommende (cid:229)r? Hvad har Den Europ(cid:230)iske Union gjort for at sikre et passende europ(cid:230)isk engagement i gennem- 6. fłrelsen af konventionen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Poul Nielson (27. januar 2000) 1. F(cid:230)llesskabet deltager p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt ikke i finansieringen af nationale handlingsplaner til bek(cid:230)mpelse af łrkendannelse i nogen lande, da det kun er ganske f(cid:229), der rent faktisk har en handlingsplan. Det har dog finansieret og finansierer fortsat forskellige programmer og projekter til bek(cid:230)mpelse af tłrke og jordbundsforringelse i udviklingslandene og navnlig i AVS-staterne. Det er som fłlge af emnets tv(cid:230)rg(cid:229)ende karakter ikke muligt at angive belłbsstłrrelsen. Der findes imidlertid en rapport (1) (cid:129) der i łjeblikket er under revision (cid:129) som indeholder detaljerede oplysninger om de foranstaltninger til bek(cid:230)mpelse af łrkendannelse, som F(cid:230)llesskabet finansierede i perioden 1990-1995 i udviklingslandene og F(cid:230)llesskabet. Under LomØ-konventionen stiller F(cid:230)llesskabet en finansieringsramme til r(cid:229)dighed for hver AVS-stats nationale vejledende program i en periode p(cid:229) fem (cid:229)r, og derved skabes en forudsigelighed for handlingsprogrammerne, som głr det muligt for AVS-staterne at langtidsplanl(cid:230)gge. 2. F(cid:230)llesskabets overordnede politik er at fremme den private sektor i udviklingslandene og at lette disse landes adgang til relevant teknologi, viden og know-how. Det var grunden til, at Centret for Industriel 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/27 Udvikling (CIU) blev oprettet under LomØ-konventionen. CIU tilvejebringer finansielle midler og teknologi fra private og ikke-statslige kilder til udvikling af industri i AVS-staterne. Ved hj(cid:230)lp af strukturtilpasnings- stłtte hj(cid:230)lper F(cid:230)llesskabet sine partnere med at skabe de rette v(cid:230)kstbetingelser for den private sektor. 3. Med en overordnet politik, der tager sigte p(cid:229) gradvis at integrere udviklingslandene i den globale łkonomi, er det F(cid:230)llesskabets m(cid:229)l at sikre, at handelen ikke łver negativ indflydelse p(cid:229) miljłet. Derfor slog F(cid:230)llesskabet til lyd for, at spłrgsm(cid:229)let om »handel og miljł« blev optaget p(cid:229) dagsordenen for Verdenshandelsorganisationens (WTO) »millennium-runde«. 4. F(cid:230)llesskabet fłrer en politik for b(cid:230)redygtig udvikling og beskyttelse af miljłet i udviklingslandene. Eksportsubsidier til landbruget (stabex) er et af de omr(cid:229)der, der nu genforhandles med AVS-staterne i forbindelse med »post-LomØ«-ordningerne. Uden at kende resultatet p(cid:229) forh(cid:229)nd łnsker F(cid:230)llesskabet netop at sikre, at de ikke łver en negativ indflydelse p(cid:229) landbruget i disse lande. 5. Kommissionens delegationer i AVS-staterne er blevet opfordret til i videst muligt omfang at indlede en dialog med de nationale koordineringsorganer og m(cid:229)lgrupper for konventionen om bek(cid:230)mpelse af łrkendannelse for at finde frem til, hvordan konventionen bedst implementeres. Dette vil give Kommis- sionen mulighed for at handle hurtigere. 6. F(cid:230)llesskabet er fortaler for et decentraliseret samarbejde og for en inddragelse af alle berłrte parter i Europa i udviklingsprocessen, ogs(cid:229) n(cid:229)r det g(cid:230)lder implementering af konventionen om bek(cid:230)mpelse af łrkendannelse. F(cid:230)llesskabet har tidligere samfinansieret projekter i udviklingslandene med ikke-statslige organisationer i Europa og vil ogs(cid:229) głre dette i fremtiden. (1) SEC(97) 1429. (2000/C 280 E/026) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2313/99 af Ari Vatanen (PPE-DE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Sikkerhed ved jernbanetransport i EU-lande Lastvognstrafikken i EU-landene er steget betydeligt i lłbet af de sidste (cid:229)rtier. I 1970 foregik en tredjedel af godstransporten ad bane, men sidste (cid:229)r kun 14 %. Det er dog vigtigt at (cid:229)bne for konkurrence inden for jernbanetransport, for at godstransporten i stigende grad overg(cid:229)r til at blive ske ad jernbane. Ved at favorisere jernbanetransporten vil kłdannelserne p(cid:229) vejene og miljłgener, som skyldes trafikken, blive mindsket. Man regner med, at en forbedret konkurrenceevne for jernbanerne vil afhj(cid:230)lpe transportproblemerne i Europa. En liberalisering af konkurrencen m(cid:229) ikke ske p(cid:229) bekostning af togsikkerheden, men f. eks. błr vedligeholdelsen af skinnerne holdes adskilt fra den łvrige transportaktivitet. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at sikre en endnu sikrere jernbanetransport i EU- landene? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (27. januar 2000) Jernbaner er efter deres art og i kraft af deres driftsprocedurer et overordentlig sikkert transportmiddel. Selv hvis man medtager alle dłdsfald som kan s(cid:230)ttes i forbindelse med banedrift, herunder selvmord og ulykker i niveausk(cid:230)ringer, ligger antallet af dłdsfald i banetrafikken pr. trafikenhed p(cid:229) omkring en fjerdedel af det