title: Regolamento (CE) n. 2764/1999 della Commissione, del 22 dicembre 1999, che modifica le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali, delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: 23. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 331/65 REGOLAMENTO (CE) N. 2764/1999 DELLA COMMISSIONE del 22 dicembre 1999 che modifica le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali, delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), in particolare l'articolo 13, paragrafo 2, quarto comma, (1) (2) considerando che le restituzioni applicabili all'esporta- zione per i cereali, le farine, le semole e i semolini di frumento o di segala sono state fissate dal regolamento (CE) n. 2665/1999 della Commissione (3), considerando che l'applicazione delle modalità di cui al regolamento (CE) n. 2665/1999 ai dati di cui la Commissione ha conoscenza, conduce a modificare le restituzioni all'esportazione, attualmente vigenti, confor- memente all'allegato del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le restituzioni all'esportazione, come tali, dei prodotti di cui all'articolo 1, lettere a), b) e c) del regolamento (CEE) n. 1766/ 92, fissate nell'allegato del regolamento (CE) n. 2665/1999 sono modificate conformemente all'allegato del presente rego- lamento per i prodotti che vi figurano. Il presente regolamento entra in vigore il 23 dicembre 1999. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 22 dicembre 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 325 del 17. 12. 1999, pag. 44. L 331/66 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 23. 12. 1999 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 22 dicembre 1999, che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali, delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala Codice prodotto Destinazione (1) (EUR/t) Ammontare delle restituzioni Codice prodotto Destinazione (1) (EUR/t) Ammontare delle restituzioni — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (1) Per le destinazioni seguenti: i paesi terzi, 01 tutti 02 altri paesi terzi, 03 Svizzera, Liechtenstein. — 0 — 30,00 0 57,00 0 — 20,00 0 — — — 35,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 53,75 50,25 46,25 42,75 40,25 — — 87,00 68,50 — 15,00 (2) 13,40 (2) — 15,00 (2) — (2) Se tale prodotto contiene semole agglomerate, nessuna restituzione è concessa. NB: Le zone sono quelle definite dal regolamento (CEE) n. 2145/92 della Commissione (GU L 214 del 30. 7. 1992, pag. 20) modificato


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2660/99 af Ari Vatanen (PPE-DE) til Rådet. Den demokratiske udvikling i Belarus.

eurovoc_concepts:
Belarus
common foreign and security policy
democratisation
international human rights law

formats: html pdf print

text: C 280 E/96 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/097) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2660/99 af Ari Vatanen (PPE-DE) til R(cid:229)det (22. december 1999) Om: Den demokratiske udvikling i Belarus Den seneste tids begivenheder i Belarus har vist, at landet stadig befinder sig langt fra demokrati. Regeringen under ledelse af pr(cid:230)sident Lukashenko słger til trods for befolkningens modstand at danne en forbundsstat med Rusland. Senest den 17. 10. 1999 marcherede omkring 20. 000 belarussere i Minsk i protest mod Lukashenkos styre. Som fłlge heraf kom det til blodige sammenstłd mellem uropoliti og demonstranter, hvoraf de fleste blev anholdt. Repr(cid:230)sentanter for Belarus beskyldte ogs(cid:229) de vestlige lande for at st(cid:229) bag demonstrationen. Lukashenko er blevet kritiseret for systematisk undertrykkelse af oppositionen og bl. a. af pressen. I lłbet af dette efter(cid:229)r er mindst tre betydningsfulde oppositionsledere i Belarus forsvundet. For at Belarus kan indtage sin plads i Europa som en fri stat uden diktatur, błr EU ogs(cid:229) ved sine egne aktiviteter bidrage positivt til demokrati og menneskerettigheder i Belarus. Hvad har R(cid:229)det gjort, og hvad vil det głre for at fremme den demokratiske udvikling og respekten for menneskerettigheder i Belarus? Svar (13. marts 2000) R(cid:229)det har altid tillagt udviklingen af demokrati og respekt for menneskerettighederne i Belarus stor betydning. P(cid:229) baggrund af den politiske og forfatningsm(cid:230)ssige situation samt kr(cid:230)nkelserne af menneske- rettighederne i Belarus vedtog R(cid:229)det i september 1997 en r(cid:230)kke restriktive foranstaltninger (ministerielle kontakter skal kun etableres via formandskabet, EU(cid:146)s og medlemsstaternes programmer for teknisk bistand skal bringes til ophłr, undtagen programmer til stłtte for menneskerettighederne og demokratiserings- processen, ingen indg(cid:229)else af partnerskabs- og samarbejdsaftale). For at holde dłren (cid:229)ben og tilskynde Belarus til at głre fremskridt med hensyn til menneskerettigheder og demokrati, fastlagde R(cid:229)det i april 1999 trinvist referencepunkter for oph(cid:230)velsen af restriktionerne fra 1997. Med denne fremgangsm(cid:229)de vil positive tiltag for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r menneskerettigheder, medier og genregistrering af politiske partier og ngo(cid:146)er blive besvaret med en gradvis oph(cid:230)velse af EU(cid:146)s restriktioner. Den belarussiske regering har truffet nogle positive foranstaltninger s(cid:229)som lłsladelsen af tidligere premi- erminister Chigir og de personer, der blev arresteret efter demonstrationerne den 17. oktober, aftalen med oppositionen om adgang til statskontrollerede medier, undertegnelsen af Tacis-programmet for udviklingen af civilsamfundet og genregistrering af ngo(cid:146)er og politiske partier. tilbageskridt Samtidig hermed er der imidlertid sket i Belarus p(cid:229) en r(cid:230)kke punkter: Den tidligere premierminister, hr. Tjigir, som var varet(cid:230)gtsf(cid:230)ngslet, er blevet lłsladt, men anklagen opretholdes, og sagen mod ham forts(cid:230)tter. En fremtr(cid:230)dende politisk fange, hr. Klimov, skal ifłlge ubekr(cid:230)ftede forlydender for nylig v(cid:230)re blevet udsat for alvorlig mishandling. Pr(cid:230)sident Lukashenko har lagt medieaftalen, som blev indg(cid:229)et under de indledende forhandlinger under OSCE(cid:146)s auspicier, p(cid:229) is, og hr. Sazonov, regeringens chefforhandler i den OSCE-sponsorerede dialog med oppositionen, er tilbage. Endvidere har regeringen afbrudt dialogen med oppositionen i forbindelse med valglovforslaget. Det belarussiske parla- ments underhus og overhus vedtog lovforslaget ved andenbehandling, og pr(cid:230)sidenten har det nu til underskrift. Loven er d(cid:229)rligt formuleret og er p(cid:229) flere punkter usammenh(cid:230)ngende. tr(cid:229)dt 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/97 To fremtr(cid:230)dende politikere er forsvundet inden for de sidste m(cid:229)neder: Hr. Zakharenko (tidligere inden- rigsminister) forsvandt i maj 1999 og hr. Gontjar (formand for den 13. (cid:216)verste Sovjet) i september 1999; vi har ingen oplysninger om, hvor de befinder sig. Sagen vedrłrende en tredje fremtr(cid:230)dende person, fr. Vinnikova (tidligere pr(cid:230)sident for Belarus(cid:146) centralbank), er opklaret. Ved udgangen af 1999 sluttede hun sig til sin słn i Det Forenede Kongerige. P(cid:229) baggrund af denne udvikling kan R(cid:229)det ikke oph(cid:230)ve restriktionerne fra 1997. EU głr sin holdning klar for Belarus ved enhver given lejlighed og presser p(cid:229) for flere demokratiske reformer (besłg af trojkaen af hłjtst(cid:229)ende embedsm(cid:230)nd i Minsk den 1. -2. november, młde mellem statssekret(cid:230)r Blomberg og udenrigs- minister Latypov i Istanbul den 18. november og demarcher fra missionscheferne i det omfang, det er nłdvendigt). Endvidere vil det for nyligt undertegnede Tacis-program for udvikling af civilsamfundet bidrage til at fremme den demokratiske reformproces i Belarus. EU(cid:146)s overordnede m(cid:229)l er afholdelsen af frie og retf(cid:230)rdige valg i 2000, som overv(cid:229)ges og anerkendes internationalt. R(cid:229)det har noteret sig pr(cid:230)sident Lukashenkos tilsagn om s(cid:229)danne valg og vil holde ham fast p(cid:229) det. For at s(cid:230)tte gang i valgprocessen er det nłdvendigt med en dialog mellem regeringen og oppositionen. EU stłtter fuldt ud OSCE(cid:146)s bestr(cid:230)belser, da det er den eneste organisation, som kan s(cid:230)tte gang i denne dialog. (2000/C 280 E/098) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2665/99 af Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Omstrukturering af ABB ALSTOM POWER (12. januar 2000) Ledelsen af koncernen »ABB ALSTOM POWER«, som er resultatet af en fusion den 30. juni 1999, har bebudet en omstrukturering. Der har allerede v(cid:230)ret meddelelser om nedl(cid:230)ggelse af arbejdspladser i forskellige lande, hvor virksomheden er repr(cid:230)senteret. Har denne koncern eller de virksomheder, som er indg(cid:229)et i denne fusion, f(cid:229)et stłtte fra EU? Kan Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald oplyse, hvilke belłb der er givet, og p(cid:229) hvilke betingelser? Blev den p(cid:229)g(cid:230)ldende stłtte givet til besk(cid:230)ftigelsesfremmende form(cid:229)l? Er Kommissionen indstillet p(cid:229) at kr(cid:230)ve stłtten tilbagebetalt? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (10. februar 2000) Kommissionen vil indhente de nłdvendige oplysninger hos de forskellige medlemsstater og hurtigst muligt videreformidle resultaterne af sine undersłgelser. (2000/C 280 E/099) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2667/99 af Olivier Dupuis (TDI) til R(cid:229)det (13. januar 2000) Om: Udsigterne for Aserbajdsjans optagelse i Europar(cid:229)det og udviklingen af forbindelserne EU-Aserbajd- sjan Kan den hłjtst(cid:229)ende repr(cid:230)sentant for den f(cid:230)lles udenrigs- og sikkerhedspolitik give alle relevante oplysninger om, hvor langt man er kommet med Aserbajdsjans optagelse i Europar(cid:229)det? Og kan den hłjtst(cid:229)ende repr(cid:230)sentant mere generelt oplyse, hvordan EU har t(cid:230)nkt sig at udvikle sine forbindelser med Aserbajdsjan?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2521/99 von Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) an die Kommission. Abholung und Datumskennzeichnung von Eiern.

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
derogation from EU law
egg
marketing standard

text: C 280 E/62 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (26. Januar 2000) In ihrer Sitzung vom 22. Dezember 1999 hat die Kommission gem(cid:228)(cid:223) Artikel 141 der Beitrittsakte ein Beihilfeprogramm f(cid:252)r finnische Landwirte genehmigt, das von 2000 bis 2003 laufen soll. Dieses Programm sieht auch Beihilfen f(cid:252)r die Legehennenhaltung vor, die auf der Grundlage der gem(cid:228)(cid:223) Artikel 138 der Beitrittsakte gew(cid:228)hrten Beihilfe f(cid:252)r Eier bis 1999 gew(cid:228)hrt wird. Die neue Beihilfe wird degressiv gew(cid:228)hrt, der f(cid:252)r 1999 vorgesehene Betrag wird j(cid:228)hrlich um 4,5 % reduziert. Die Kommission hat diese Entscheidung nach sorgf(cid:228)ltiger Pr(cid:252)fung eines Berichts der finnischen Beh(cid:246)rden getroffen, in dem dargelegt wurde, da(cid:223) die finnische Landwirtschaft immer noch mit gro(cid:223)en Schwierig- keiten infolge des Beitritts zu k(cid:228)mpfen hat. Die insgesamt von der Kommission genehmigte Beihilfe liegt aber unter dem urspr(cid:252)nglich von Finnland geforderten Betrag. (2000/C 280 E/063) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2521/99 von Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) an die Kommission (22. Dezember 1999) Betrifft: Abholung und Datumskennzeichnung von Eiern Die Kommission hat in der Antwort auf meine Anfrage E-1712/99 (1) ausgef(cid:252)hrt, da(cid:223) Schweden und Finnland eine Ausnahme von den EU-Vorschriften f(cid:252)r die Abholung von Eiern gew(cid:228)hrt worden ist, wonach die Abholung einmal pro Woche erfolgen kann, vorausgesetzt, die Eier werden k(cid:252)hl aufbewahrt. Bedeutet diese Ausnahmeregelung, da(cid:223) auch Eier, die einmal pro Woche abgeholt werden, 25 Tage vordatiert werden k(cid:246)nnen? (1) ABl. C 219 E vom 1. 8. 2000, S. 18. Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (26. Januar 2000) Die gemeinsamen Vermarktungsnormen f(cid:252)r Eier sehen vor, da(cid:223) auf Gro(cid:223)- und Kleinpackungen von Eiern der G(cid:252)teklasse A das Mindesthaltbarkeitsdatum angegeben sein mu(cid:223) (Artikel 10 Absatz 1 Buchstabe e der Verordnung (EWG) Nr. 1907/90 des Rates vom 26. Juni 1990 (cid:252)ber bestimmte Vermarktungsnormen f(cid:252)r Eier (1)). Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 16 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr 1274/91 der Kommission vom 15. Mai 1991 mit Durchf(cid:252)hrungsvorschriften f(cid:252)r die Verordnung (EWG) Nr. 1907/90 des Rates (cid:252)ber bestimmte Vermarktungsnormen f(cid:252)r Eier (2) entspricht das Mindesthaltbarkeitsdatum dem Verkaufsdatum zuz(cid:252)glich sieben Tage. Bez(cid:252)glich des empfohlenen Verkaufsdatums sieht Artikel 3 der Entscheidung 94/371/EG des Rates vom 20. Juni 1994 zur Festlegung spezifischer Hygienevorschriften f(cid:252)r die Vermarktung bestimmter Eier- kategorien (3) vor, da(cid:223) die Lieferung der Eier an Verbraucher innerhalb einer Frist von maximal 21 Tagen nach dem Legedatum erfolgen mu(cid:223). Das Mindesthaltbarkeitsdatum liegt somit h(cid:246)chstens 28 Tage nach dem Legedatum. (1) ABl. L 173 vom 6. 7. 1990. (2) ABl. L 121 vom 16. 5. 1991. (3) ABl. L 168 vom 2. 7. 1994


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2608/99 van Gilles Savary (PSE) aan de Commissie. Richtlijn 79/409/EG ‐ jachttijden.

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
EC Directive
EU law
hunting
hunting regulations
interpretation of the law
national implementing measure
powers of the institutions (EU)
protection of animal life

text: 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/185 (2000/C 225 E/205) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2608/99 van Gilles Savary (PSE) aan de Commissie (22 december 1999) Betreft: Richtlijn 79/409/EG (cid:129) jachttijden De procedure voor de herziening van richtlijn 79/409/EG (1) (cid:132)Behoud van de vogelstand(cid:148) die gedurende de vorige legislatuurperiode werd ingeleid, in het bijzonder met het oog op een verduidelijking van de uitvoeringsvoorschriften en de omzetting van artikel 7 in nationale wetgeving, is nog niet afgerond. Welk standpunt neemt de Europese Commissie in ten aanzien van de vaststelling van de jachttijden in de verschillende lidstaten? Hoe interpreteert zij met name de algemene bepalingen van artikel 7 in zijn huidige versie? (1) PB L 103 van 25. 4. 1979, blz. 1. Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (11 januari 2000) Aangezien de procedure tot wijziging van Richtlijn 79/409/EEG van de Raad van 2 april 1979 inzake het behoud van de vogelstand nog niet is beºindigd, moeten de lidstaten op grond van de huidige bepalingen van artikel 7, lid 4, van de richtlijn de periodes vaststellen waarin de jacht op vogels is toegestaan. Niet de Commissie maar het Hof van Justitie interpreteert het communautaire recht. Het Hof heeft lid 4, met name gegeven in zijn arresten van 17 januari 1991 dergelijke interpretaties van artikel 7, (zaak C-157/89, Commissie tegen Italiº (1)) en van 19 januari 1994 (zaak C-435/92, Association pour la protection des animaux sauvages en anderen tegen PrØfet de Maine-et-Loire en PrØfet de Loire-Atlantique, verzoek om een prejudiciºle beslissing: Tribunal administratif de Nantes (cid:129) Frankrijk (2)). (1) (2) Jurisprudentie 1991, blz. I-0057. Jurisprudentie 1994, blz. I-0067. (2000/C 225 E/206) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2610/99 van Karl von Wogau (PPE-DE) aan de Commissie (12 januari 2000) Betreft: Beperking van het vrije verkeer van goederen met betrekking tot herinvoer van vuurwapens Is het de Commissie bekend dat er sinds 22 juni 1999 in de Bondsrepubliek Duitsland voor het meevoeren van wapens die reeds vermeld staan in het Europese vuurwapenpaspoort, een extra informatieblad (cid:132)INF 3(cid:148) (informatieblad herinvoer) vereist is? Deelt de Commissie de opvatting dat het hier gaat om een beperking van het vrije verkeer van goederen? Met de invoering van het Europese vuurwapenpaspoort zou het meevoeren van wapens op het grond- gebied van de lidstaten eigenlijk afdoende geregeld moeten zijn. De zin van dit informatieblad is onduidelijk. De BTW is inbegrepen in de verkoopprijs. Bij de verkoop van wapens is de eigenaar nu reeds verplicht het wapen binnen vier weken uit zijn wapenbezitkaart resp. Europees vuurwapenpaspoort te laten schrappen. Bij grensoverschrijdingen zou het tonen van het Europees vuurwapenpaspoort eigenlijk moeten volstaan. Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (3 februari 2000) In artikel 12 van Richtlijn 91/477/EEG van de Raad van 18 juni 1991 inzake de controle op de verwerving en het voorhanden hebben van wapens (1) wordt bepaald dat het voorhanden hebben van een vuurwapen gedurende een reis door twee of meer lidstaten slechts is toegestaan indien de belanghebbende


title: PERGUNTA ESCRITA E-2504/99 apresentada por Astrid Thors (ELDR) à Comissão. Novas substâncias tóxicas prejudiciais ao ambiente descobertas nos géneros alimentícios.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
carcinogenic substance
consumer protection
dangerous substance
environmental protection
food inspection
foodstuff
health control
pollutant
waste management

text: 21. 11. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 330 E/15 A fim de acompanhar e avaliar o pedido dos planos, incluindo o cumprimento das disposi(cid:231)ıes acima referidas, serÆ estabelecido um ComitØ de controlo para cada pa(cid:237)s candidato e as regras e procedimentos relativos aos relat(cid:243)rios serªo estabelecidas nos planos. (1) (2) JO L 161 de 26. 6. 1999. JO L 331 de 23. 12. 1999. (2000/C 330 E/014) PERGUNTA ESCRITA E-2504/99 apresentada por Astrid Thors (ELDR) (cid:224) Comissªo (22 de Dezembro de 1999) Objecto: Novas subst(cid:226)ncias t(cid:243)xicas prejudiciais ao ambiente descobertas nos gØneros aliment(cid:237)cios De acordo com um artigo publicado no jornal sueco Dagens Nyheter de 11 de Outubro de 1999, cientistas suecos descobriram uma nova subst(cid:226)ncia prejudicial para o ambiente e cancer(cid:237)gena. Foram encontradas no arenque e no arenque do BÆltico fortes concentra(cid:231)ıes de subst(cid:226)ncias ign(cid:237)fugas bromadas com origem em electrodomØsticos descartados. Na carne, manteiga e queijo, as concentra(cid:231)ıes sªo ainda reduzidas, mas a descoberta Ø alarmante por dois motivos. Em primeiro lugar, as concentra(cid:231)ıes vªo aumentar (cid:224) mesma velocidade que as dos PCB; e em segundo lugar, hÆ que associar as toxinas dos produtos ign(cid:237)fugos (cid:224)s de outras subst(cid:226)ncias prejudiciais ao ambiente, como os PCB, para calcular os riscos que implicam para a saœde pœblica. A Comissªo tem conhecimento desta nova descoberta e tenciona adoptar medidas neste dom(cid:237)nio? Resposta dada pela ComissÆria Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (25 de Fevereiro de 2000) A Comissªo remete a Senhora Deputada para as respostas (cid:224)s perguntas escritas E-3004/98 do Senhor Deputado Eisma (1) e P-1976/99 da Senhora Deputada Sch(cid:246)rling (2) e (cid:224) pergunta oral H-776/99 da Senhora Deputada Sch(cid:246)rling feita durante o per(cid:237)odo de perguntas da sessªo parlamentar de Dezembro de 1999 (3). AlØm disso, na sequŒncia da apresenta(cid:231)ªo de um memorando pela Dinamarca e pela SuØcia, realizou-se um debate no Conselho «Ambiente», de 13 de Dezembro de 1999, sobre a necessidade urgente de medidas comunitÆrias no que respeita aos retardadores de chama bromados. Neste contexto, a Comissªo lembra que estªo actualmente em curso avalia(cid:231)ıes exaustivas de riscos relativas a trŒs retardadores de chama bromados, realizadas em conformidade com o Regulamento (CEE) no 793/93 do Conselho, de 23 de Mar(cid:231)o de 1993, relativo (cid:224) avalia(cid:231)ªo e controlo dos riscos ambientais associados (cid:224)s subst(cid:226)ncias existentes (4). Uma vez prontos, os relat(cid:243)rios de avalia(cid:231)ªo de riscos serªo apresentados ao ComitØ Cient(cid:237)fico da Toxicidade, Ecotoxicidade e do Ambiente, com vista (cid:224) sua revisªo por pares independentes. Em 15 de Dezembro de 1999, o ComissÆrio responsÆvel pelo Ambiente escreveu aos ministros dos Estados-membros responsÆveis incitando--os a conclu(cid:237)rem as avalia(cid:231)ıes de riscos o mais depressa poss(cid:237)vel. Quando os relat(cid:243)rios estiverem prontos, a Comissªo publicarÆ os resultados no Jornal Oficial, propondo, se necessÆrio, novas medidas de redu(cid:231)ªo dos riscos. Tendo em conta que se registou um aumento das concentra(cid:231)ıes de cinco Øteres difen(cid:237)licos polibromados (PBDE) semelhantes no sangue de trabalhadores de instala(cid:231)ıes de reciclagem e que a futura legisla(cid:231)ªo comunitÆria relativa a res(cid:237)duos provenientes de equipamento elØctrico e electr(cid:243)nico (REEE) aumentarÆ significativamente a taxa de reciclagem de plÆsticos que contenham PBDE, a Comissªo estÆ actualmente a debater a substitui(cid:231)ªo destes retardadores de chama bromados na produ(cid:231)ªo de equipamento elØctrico e electr(cid:243)nico novo. JO C 142 de 21. 5. 1999. JO C 203 E de 18. 7. 2000, p. 101. (1) (2) (3) Debates do Parlamento Europeu (Dezembro de 1999). (4) JO L 84 de 5. 4. 1993


title: A Bizottság 2757/1999/EK rendelete (1999. december 22.) az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló 2377/90/EGK tanácsi rendelet I. és II. mellékletének módosításárólEGT vonatkozású szöveg

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
foodstuff
foodstuffs legislation
veterinary drug
waste

text: 03/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15 31999R2757 1999. 12. 23. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 331/45 A BIZOTTSÁG 2757/1999/EK RENDELETE (1999. december 22. ) az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag- határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló 2377/90/EGK tanácsi rendelet I. és II. mellékletének módosításáról (EGT vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb a 2728/1999 bizottsági rendelettel (1) módosított, az állati eredetű élelmiszerekben található állat- gyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határérté- keinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló, 1990. június 26-i 2377/90/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. , 7. és 8. cikkére, mivel: (1) (2) (3) (4) a 2377/90/EGK rendelettel összhangban minden olyan farmakológiai hatóanyag tekintetében, amelyet a Közös- ségen belül élelmiszer-termelő állatokon történő alkalma- zásra állatgyógyászati készítményekben hasz- nálnak, fokozatosan maradékanyag-határértékeket kell meghatározni; szánt a maradékanyag-határértékeket azután szükséges megha- tározni, miután az Állatgyógyászati Készítmények Bizott- ságán belül minden olyan lényeges információt megvizs- gáltak, amely az érintett készítmény maradékanyagainak az állati eredetű élelmiszerek fogyasztójára vonatkozó ártalmatlanságára, valamint a maradékanyagoknak az élelmiszerek ipari feldolgozására gyakorolt hatására vonatkozik; az állatgyógyászati készítmények állati eredetű élelmisze- rekben lévő maradékanyagaira vonatkozó maradék- anyag-határértékek megállapítása során pontosan meg kell határozni azokat az állatfajokat, amelyekben a maradékanyagok jelen lehetnek, azokat a szinteket, amelyek a kezelt állatból nyert valamennyi megfelelő testszövetben jelen lehetnek (célszövet), valamint a mara- dékanyag természetét, amely a maradékanyagok nyomon követése szempontjából fontos (jelző maradékanyag); a megfelelő közösségi joganyagban előírtak szerint a ma- radékanyagok ellenőrzése céljából a maradékanyag-határ- értékeket rendszerint a máj vagy a vese célszövetei tekin- tetében szükséges megállapítani; azonban a nemzetközi kereskedelemben részt vevő hasított testekből a májat és a vesét rendszerint eltávolítják, és ezért az izom-, illetve zsírszövetek tekintetében is minden esetben maradék- anyag-határértékeket kell megállapítani; (5) (6) (7) (8) (9) a tojószárnyasokon, a tejelő állatokon vagy a mézelő méheken történő felhasználásra szánt állatgyógyászati készítmények esetében a tojás, a tej, illetve a méz tekin- tetében is maradékanyag-határértékeket kell meghatá- rozni; a carazololt és a penethamatot be kell 2377/90/EGK rendelet I. mellékletébe; illeszteni a az urginea maritimát, a phytolacca americanát, a levotiro- xint, a bárium-szelenátot és a 3,5-dijód-L-tirozint be kell illeszteni a 2377/90/EGK rendelet II. mellékletébe; megfelelő időtartamot szükséges engedélyezni e rendelet hatálybalépése előtt annak érdekében, hogy a tagállamok számára lehetővé tegyék az esetleg szükséges kiigazí- tások elvégzését az érintett állatgyógyászati készítmények forgalomba hozatalára, a legutóbb a 93/40/EGK irány- elvvel (3) módosított 81/851/EGK tanácsi irányelvnek (4) megfelelően kiadott engedélyekben azért, hogy figye- lembe vegyék e rendelet rendelkezéseit; rendeletben meghatározott az e hangban Állandó Bizottságának véleményével, intézkedések össz- az Állatgyógyászati Készítmények állnak ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 2377/90/EGK rendelet I. és II. mellékletei a csatolt mellék- letben meghatározottak szerint módosulnak. 2. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detését követő harmadik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet a kihirdetését követő 60. naptól kell alkal- mazni. (1) HL L 328. , 1999. 12. 22. , 23. o. (2) HL L 224. , 1990. 8. 18. , 1. o. (3) HL L 214. , 1993. 8. 24. , 31. o. (4) HL L 317. , 1981. 11. 6. , 1. o. 16 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/28. kötet Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1999. december 22-én. a Bizottság részéről Erkki LIIKANEN a Bizottság tagja A. A 2377/90/EGK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul: 1. Fertőzések elleni hatóanyagok MELLÉKLET 1. 2. Antibiotikumok 1. 2. 1. Penicillinek Farmakológiai hatóanyag, illetve hatóanyagok Jelző maradékanyag Állatfajok Határértékek Célszövetek Egyéb rendelkezések „Penethamát Benzylpenicillin Sertésfélék 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg 50 µg/kg Izom Zsír Máj Vese” 3. Az idegrendszerre ható hatóanyagok 3. 2. Az autonóm idegrendszerre ható hatóanyagok 3. 2. 1. Anti-adrenergikumok Farmakológiai hatóanyag, illetve hatóanyagok Jelző maradékanyag Állatfajok Határértékek Célszövetek Egyéb rendelkezések „Carazolol Carazolol Szarvasmarhafélék 5 µg/kg 5 µg/kg 15 µg/kg 15 µg/kg 1 µg/kg Izom Zsír Máj Vese Tej” B. A 2377/90/EGK rendelet II. melléklete a következőképpen módosul: 1. Szervetlen vegyületek Farmakológiai hatóanyag, illetve hatóanyagok Állatfajok Egyéb rendelkezések „Bárium-szelenát Szarvasmarha- és juhfélék” 0 3 / 2 8. k ö t e t H U A z E u r ó p a i i U n ó H i v a t a l o s L a p j a 1 7 2. Szerves vegyületek Farmakológiai hatóanyag, illetve hatóanyagok Állatfajok Egyéb rendelkezések „3,5-Dijód-L-tirozin Levotiroxin Minden élelmiszer-termelő emlős állatfaj Minden élelmiszer-termelő emlős állatfaj” 4. Homeopátiás állatgyógyászati készítményekben használt anyagok Farmakológiai hatóanyag, illetve hatóanyagok Állatfajok Egyéb rendelkezések „Phytolacca americana Minden élelmiszer-termelő állatfaj Urginea maritima Minden élelmiszer-termelő állatfaj Kizárólag a homeopátiás gyógyszerkönyveknek megfelelően készített homeopátiás állatgyógyászati készítményekben való felhasználásra, a készítményekben egy ezredrészt meg nem haladó koncentrációkban Kizárólag a homeopátiás gyógyszerkönyveknek megfelelően készített homeopátiás állatgyógyászati készítményekben való felhasználásra, a készítményekben egy századrészt meg nem haladó koncentrációkban Kizárólag szájon át történő felhasználásra” 1 8 H U A z E u r ó p a i i U n ó H i v a t a l o s L a p j a 0 3 / 2 8. k ö t e t


title: Verordening (EG) nr. 2806/1999 van de Commissie van 22 december 1999 tot vaststelling van het bedrag van de forfaitaire premie voor bepaalde visserijproducten in het visseizoen 2000

eurovoc_concepts:
fishery product
freezing
storage premium

text: 31. 12. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 340/55 VERORDENING (EG) Nr. 2806/1999 VAN DE COMMISSIE van 22 december 1999 tot vaststelling van het bedrag van de forfaitaire premie voor bepaalde visserĳproducten in het visseizoen 2000 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 4176/88 van de Commissie van 28 december 1988 houdende vaststelling van de uitvoe- ringsbepalingen voor de toekenning van forfaitaire steun voor bepaalde visserĳproducten en producten van de aquacultuur (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 3516/93 (2), en met name op artikel 11, stig om voor het visseizoen 2000 het hieronder vermelde premiebedrag vast te stellen. (5) De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor visserĳproducten, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Overwegende hetgeen volgt: Artikel 1 (1) (2) (3) (4) De forfaitaire premie voor de producentenorganisaties moet een voldoende stimulans vormen om te voor- komen dat de uit de markt genomen producten worden vernietigd. De premie moet op een zodanig peil worden vastgesteld dat rekening wordt gehouden met de interdependentie van de betrokken markten en de noodzaak om concur- rentiedistorsies te voorkomen. De premie hoeft niet hoger te zĳn dan de technische en financiële kosten voor verwerking en opslag, de hoogste kosten buiten beschouwing gelaten, die in het vooraf- gaande visseizoen zĳn geconstateerd. Op basis van de gegevens inzake de in de Gemeenschap geconstateerde technische en financiële kosten voor handelingen die hierop betrekking hebben, is het dien- Voor het visseizoen 2000 bedraagt de forfaitaire premie voor de in bĳlage VI van Verordening (EEG) nr. 3759/92 van de Raad (3) vermelde producten: a) bĳ invriezen en opslag van de producten, in gehele staat, ontdaan van ingewanden, met kop of versneden: — 130 EUR/t, voor de eerste maand, — 15 EUR/t, voor elke bĳkomende maand; b) bĳ fileren, invriezen en opslag: — 206 EUR/t, voor de eerste maand, — 15 EUR/t, voor elke bĳkomende maand. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 1 januari 2000. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 22 december 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 367 van 31. 12. 1988, blz. 63. (2) PB L 320 van 22. 12. 1993, blz. 10. (3) PB L 388 van 31. 12. 1992, blz. 1


title: PREGUNTA ESCRITA E-2515/99 de Mikko Pesälä (ELDR) a la Comisión. Consideración de los proyectos de transformación en la propuesta sobre el lino.

eurovoc_concepts:
Finland
common agricultural policy
flax

text: 3. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 280 E/59 La legislaci(cid:243)n nacional en la mayor parte de los Estados miembros autoriza el empleo de marinos de Estados terceros en las condiciones aplicables en su estado de origen para servicios internacionales y, en menor medida, para servicios de cabotaje. Hay una minor(cid:237)a de Estados miembros que, en esos casos, s(cid:243)lo autorizan el empleo de marinos comunitarios o bien de marinos pagados igual que sus propios ciudadanos. El Reglamento (CEE) no 3577/92 del Consejo, de 7 de diciembre de 1992, por el que se aplica el principio de libre prestaci(cid:243)n de servicios a los transportes mar(cid:237)timos dentro de los Estados miembros (cabotaje mar(cid:237)timo) (1), autoriza al Estado de acogida a imponer sus normas en lo que se refiere a la nacionalidad de los marinos, el salario m(cid:237)nimo, las condiciones de trabajo y la seguridad social. Esta disposici(cid:243)n permite a los Estados miembros que prohiben el empleo de marinos no comunitarios poner en condiciones de igualdad a todas las empresas que compiten en un sector tan sensible como el del cabotaje con las islas. En cuanto al transporte entre Estados miembros, la Comisi(cid:243)n aprob(cid:243) el 29 de abril de 1998 una propuesta de Directiva del Consejo sobre las condiciones aplicables a la dotaci(cid:243)n de los buques que presten servicios regulares de pasajeros y transbordadores entre los Estados miembros (2). Esta propuesta define a escala comunitaria un nivel m(cid:237)nimo de condiciones de trabajo que incluye el salario percibido por los marinos de Estados no comunitarios. Se pretende as(cid:237) poner en condiciones de igualdad a todas las empresas, eliminando el dumping social en este sector, que es muy intensivo en mano de obra. AdemÆs, la Comisi(cid:243)n ha aprobado una propuesta de modificaci(cid:243)n del Reglamento (CEE) no 3577/92 sobre el cabotaje mar(cid:237)timo (2). Esta propuesta permite al Estado de acogida imponer sus normas en lo que se refiere a la proporci(cid:243)n obligatoria de ciudadanos comunitarios en la tripulaci(cid:243)n para los servicios regulares de transporte de pasajeros y de transporte por transbordador. Esta propuesta estÆ destinada a excluir la contrataci(cid:243)n en este sector de marinos de Estados terceros en condiciones no comunitarias. Finalmente, la Comisi(cid:243)n presentarÆ en el aæo 2000 una Comunicaci(cid:243)n sobre las cuestiones de empleo y formaci(cid:243)n de los marinos, uno de cuyos objetivos serÆn fomentar el recurso a tripulaciones de origen comunitario. (1) DO L 364 de 12. 12. 1992. (2) DO C 213 de 9. 7. 1998. (2000/C 280 E/060) PREGUNTA ESCRITA E-2515/99 de Mikko Pes(cid:228)l(cid:228) (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (22 de diciembre de 1999) Asunto: Consideraci(cid:243)n de los proyectos de transformaci(cid:243)n en la propuesta sobre el lino La propuesta elaborada por la Comisi(cid:243)n sobre un nuevo reglamento de la UE relativo a las fibras de lino resulta problemÆtica para Finlandia, ya que se propone la fijaci(cid:243)n de cuotas para la producci(cid:243)n de lino textil tomando como base cifras de cultivo nacionales anteriores. Hasta no hace mucho tiempo, el cultivo de lino textil en Finlandia era reducido. El cultivo de lino textil en Finlandia se encuentra aœn en sus inicios, por lo que la cifra de cultivo ha sido muy baja en los œltimos aæos, de tan s(cid:243)lo unas mil hectÆreas al aæo. En este momento, la agricultura finlandesa estÆ experimentando un cambio estructural y las explotaciones se ven en la necesidad de reorientar su producci(cid:243)n y de buscar nuevas formas de producci(cid:243)n rentables. El lino textil se considera una alternativa prometedora que se adapta bastante bien a las condiciones de Finlandia. La producci(cid:243)n por hectÆrea alcanza el mismo nivel que en las mejores zonas de cultivo de la UE, por lo que se espera que el cultivo del lino textil aumente significativamente en el futuro. Para los productores de lino finlandeses, la lino es lo peor que podr(cid:237)a ocurrir en esta fase. Actualmente se estÆn fijaci(cid:243)n de cuotas para el construyendo en Finlandia, al menos, tres nuevas instalaciones de transformaci(cid:243)n de lino textil. Para abastecerse de materia prima, estas instalaciones necesitarÆn en su conjunto, como m(cid:237)nimo, la producci(cid:243)n de 12 000-12 500 hectÆreas de lino. La aplicaci(cid:243)n del nuevo reglamento de la Comisi(cid:243)n sobre el lino en su forma actual supondrÆ un recorte de las posibilidades de expansi(cid:243)n del cultivo nacional y, por lo tanto, las nuevas fÆbricas tendrÆn que recurrir a la materia prima de importaci(cid:243)n. En estas circunstancias, tampoco se darÆn unas condiciones realistas para seguir adelante con el desarrollo de una industria del lino finlandesa. AdemÆs, la exigencia de la propuesta de que el producto en fibra deber(cid:237)a contener tan s(cid:243)lo un 5 % de argamiza resulta demasiado estricta para la producci(cid:243)n finlandesa de lana aislante. Asimismo, la propuesta C 280 E/60 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 10. 2000 de ayuda de la Comisi(cid:243)n trata injustamente a Finlandia, ya que, en el caso del lino textil, la ayuda se calcular(cid:237)a en parte sobre la base de una producci(cid:243)n de referencia reducida. Para el procesamiento de las fibras largas y cortas se han previsto ayudas diferentes, a pesar de que la definici(cid:243)n de las diferencias entre los tipos de fibra es confusa y la utilizaci(cid:243)n que se les da es muy a menudo la misma. ¿C(cid:243)mo considera la Comisi(cid:243)n el hecho de que con las definiciones actuales no se pueda diferenciar de manera detallada el lino de fibras largas del de fibras cortas? ¿QuØ tiene previsto hacer la Comisi(cid:243)n para que tambiØn en Finlandia se den unas buenas condiciones para el cultivo y la transformaci(cid:243)n del lino textil? ¿C(cid:243)mo tiene previsto garantizar la Comisi(cid:243)n el desarrollo del cultivo y la transformaci(cid:243)n del lino y las posibilidades de que este sector forme parte de la agricultura finlandesa? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de enero de 2000) Desde hace varios aæos, en el sector del lino textil y del cÆæamo se ha producido un fuerte aumento de las superficies sembradas, sin una evoluci(cid:243)n comparable de la producci(cid:243)n o de la demanda real del mercado para estos productos. El rØgimen de ayuda ha sido desestabilizado por cultivos de lino y de cÆæamo a bajo coste y con muy bajo rendimiento, desarrollados prÆcticamente con el œnico fin de beneficiarse de la ayuda. Desde el punto de vista legislativo, durante estos œltimos aæos se han adoptado toda una serie de medidas para reforzar los controles e intentar evitar los cultivos especulativos. Sin embargo, a la vista del aumento de las superficies, estÆ claro que estas disposiciones no han logrado los resultados deseados y han provocado sobre todo una enorme complicaci(cid:243)n de la normativa. La propuesta de reforma (1) presentada por la Comisi(cid:243)n tiene como objetivo el saneamiento del sector teniendo en cuenta al mismo tiempo las evoluciones tØcnicas que el sector conoce desde hace algunos aæos, sobre todo en lo referente a las utilizaciones. El rØgimen propuesto quiere garantizar el manteni- miento de la actividad econ(cid:243)mica para la producci(cid:243)n tradicional de fibras largas de uso textil pero tambiØn pretende permitir a las demÆs salidas econ(cid:243)micamente viables instalarse y encontrar mercados estables. Los productores de lino finlandeses tendrÆn pues la posibilidad de desarrollar este cultivo en la medida en que sus producciones se adapten al mercado. Por el contrario, se pondrÆn trabas a los cultivos que se basan œnicamente en el nivel elevado de la ayuda. La propuesta pretende un ajuste de las producciones nuevas de lino y de cÆæamo a los mercados, teniendo en cuenta asimismo la necesidad de continuar la v(cid:237)a de la simplificaci(cid:243)n y del rigor presupuestario emprendida en la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comœn (PAC) para muchos otros sectores. En tales circunstancias, la implantaci(cid:243)n de estabilizadores presupuestarios se convierte en necesaria para evitar cualquier aumento fraudulento de las cantidades con derecho a la ayuda y para evitar cualquier riesgo de desequilibrio de los gastos comunitarios. Teniendo en cuenta este rigor presupuestario, los estabilizadores deben calcularse a partir de cifras que corresponden en la medida de lo posible a niveles de producci(cid:243)n reales y no a partir de las expectativas de expansi(cid:243)n dif(cid:237)ciles de evaluar. Por lo que respecta a la diferencia entre fibras largas y fibras cortas de lino, cuyos mercados respectivos estÆn bien diferenciados, la propuesta prevØ que los criterios para distinguirlas se establezcan en el Æmbito de las disposiciones de aplicaci(cid:243)n que posteriormente deberÆ elaborar la Comisi(cid:243)n. La transposici(cid:243)n de las definiciones tØcnicas en el plano normativo se adapta mejor a un reglamento de disposiciones de aplicaci(cid:243)n, que puede modificarse de una forma mÆs Ægil con el fin de ajustarle a las posibles evoluciones tØcnicas en el sector. (1) COM(1999) 576 final. (2000/C 280 E/061) PREGUNTA ESCRITA E-2517/99 de Adriana Poli Bortone (UEN) a la Comisi(cid:243)n (22 de diciembre de 1999) Asunto: La empresa «Sviluppo Italia» e incompatibilidad con la legislaci(cid:243)n comunitaria Para intervenir en las regiones deprimidas del sur de Italia, mediante decreto legislativo 1/99 del Gobierno italiano se ha creado la empresa «Sviluppo Italia», con capital social inicial constituido por el fondo rotativo


title: Decyzja Komisji z dnia 22 grudnia 1999 r. w sprawie systemu wczesnego ostrzegania i reagowania w celu zapobiegania i kontroli chorób zakaźnych na mocy decyzji nr 2119/98/WE Parlamentu Europejskiego i Rady (notyfikowana jako dokument nr C(1999) 4016)

eurovoc_concepts:
EU Member State
disease prevention
epidemiology
health control
infectious disease
information network

text: 26 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 32000D0057 26. 1. 2000 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 15/t. 5 L 21/32 DECYZJA KOMISJI z dnia 22 grudnia 1999 r. w sprawie systemu wczesnego ostrzegania i reagowania w celu zapobiegania i kontroli chorób zakaźnych na mocy decyzji nr 2119/98/WE Parlamentu Europejskiego i Rady (notyfikowana jako dokument nr C(1999) 4016) (2000/57/WE) KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, (4) uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając decyzję nr 2119/98/WE Parlamentu Europejskiego i Rady Europejskiej z dnia 24 września 1998 r. ustanawiającą sieć nadzoru i kontroli epidemiologicznej chorób zakaźnych we Wspólnocie (1), w szczególności jej art. 1 i 7, a także mając na uwadze, co następuje: (1) (2) (3) Zgodnie z decyzją nr 2119/98/WE na poziomie wspólno- towym ma zostać ustanowiona sieć wspierająca współ- pracę i koordynację między Państwami Członkowskimi, przy udziale Komisji, w celu usprawnienia zapobiegania i kontroli we Wspólnocie kategorii chorób zakaźnych, określonych w Załączniku do tej decyzji. Sieć ta ma być zastosowana do nadzoru epidemiologicznego tych chorób oraz do ustanowienia systemu wczesnego ostrzegania i reagowania. Choroby oraz szczególne kwestie zdrowotne, które mają być objęte systemem wczesnego ostrzegania i reagowania na poziomie wspólnotowym, powinny odzwierciedlać obecne potrzeby we Wspólnocie, w szczególności wartość dodaną wypływającą z podejmowania działań na takim poziomie. System wczesnego ostrzegania i reagowania musi odnosić się do kwestii podnoszonych przez właściwe organy ds. zdrowia publicznego w każdym Państwie Członkowskim lub popartych danymi zebranymi na mocy art. 4 decyzji nr 2119/98/WE. (1) Dz. U. L 268 z 3. 10. 1998, str. 1. Niniejsza decyzja powinna ułatwić integrację wspólnoto- wej sieci ustanowionej na mocy decyzji nr 2119/98/WE wraz z sieciami szybkiego alarmowania ustanowionymi na poziomie krajowym lub wspólnotowym dla chorób oraz szczególnych kwestii, które mają być objęte systemem wczesnego ostrzegania i reagowania. W celu wykonania tej decyzji, sieć wspólnotowa powinna działać poprzez wyko- rzystanie przede wszystkim systemu nadzoru medycznego chorób zakaźnych w ramach Europejskiej Sieci Informa- cyjnej Zdrowia Publicznego (EUPHIN-HSSCD), która składa się z trzech elementów: a) systemu wczesnego ostrzegania i reagowania na zgło- szenia określonych zagrożeń dla społeczeństwa, prze- kazywane przez właściwe organy ds. zdrowia publicz- nego Członkowskim odpowiedzialnym za wyznaczanie środków, które mogą być konieczne do ochrony zdrowia publicznego; każdym Państwie w b) wymiany informacji między upoważnionymi struktu- rami i władzami Państwa Członkowskiego odpowiada- jącymi za zdrowie publiczne; c) specjalnych powiązań między upoważnionymi struk- turami i władzami Państw Członkowskich dotyczących nadzoru epidemiologicznego wybranych chorób. Podczas wprowadzania EUPHIN-HSSCD jako systemu operacyjnego należy regularnie monitorować i uwzględ- niać rozwój nowych użytecznych technologii. Środki przewidziane w niniejszej decyzji są zgodne z opi- nią Komitetu ustanowionego na mocy art. 7 decyzji nr 2119/98/WE, (5) (6) 15/t. 5 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 27 PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: Artykuł 3 Artykuł 1 1. Wykorzystanie systemu wczesnego ostrzegania i reagowania we wspólnotowej sieci jest zarezerwowane dla przypadków okre- ślonych w załączniku I, zwanych dalej „przypadkami”, lub dla symptomów takich przypadków występujących pojedynczo bądź wraz z innymi podobnymi przypadkami, które są czy mogą potencjalnie być zagrożeniem dla zdrowia publicznego. 2. Struktury i/lub organy każdego Państwa Członkowskiego zbie- rają oraz wymieniają wszelkie niezbędne informacje na temat tych przypadków, np. poprzez wykorzystanie krajowego systemu nadzoru, elementu wspólnotowej sieci służącego do nadzoru epidemiologicznego lub każdego innego wspólnotowego systemu zbierania danych. Artykuł 2 1. Procedury wymiany informacji wskazujących na wystąpienie przypadku opisano w załączniku II sekcja 1 (Poziom 1: wymiana informacji). 2. Procedury stosowane wobec przypadku, który może poten- cjalnie zagrażać zdrowiu publicznemu lub gdy przypadek stanowi zagrożenie dla zdrowia publicznego, opisano w załączniku II sek- cja 2 (Poziom 2: zagrożenie potencjalne) i sekcja 3 (Poziom 3: zagrożenie pewne). 3. Procedury informowania opinii publicznej i zainteresowanych grup zawodowych opisano w załączniku II sekcja 4. 1. Corocznie właściwe władze Państw Członkowskich przeka- zują Komisji, nie później niż dnia 31 marca, sprawozdanie anali- tyczne na temat przypadków i procedur stosowanych w ramach systemu wczesnego ostrzegania i reagowania. Ponadto właściwe władze mogą okresowo składać sprawozdanie o określonych przypadkach, które mają szczególne znaczenie. 2. Na podstawie zgłoszeń Komisja, podczas rocznego sprawoz- dania, bada funkcjonowanie systemu wczesnego ostrzegania i rea- gowania oraz, stosownie do potrzeb, proponuje wprowadzenie zmian. Artykuł 4 Niniejsza decyzja staje się skuteczna od dnia 1 stycznia 2000 r. Artykuł 5 Niniejsza decyzja skierowana jest do Państw Członkowskich. Sporządzono w Brukseli, dnia 22 grudnia 1999 r. W imieniu Komisji David BYRNE Członek Komisji 28 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 15/t. 5 ZAŁĄCZNIK I Przypadki podlegające zgłaszaniu w ramach systemu wczesnego ostrzegania i reagowania 1. Wybuch chorób zakaźnych obejmujący więcej niż jedno Państwo Członkowskie Wspólnoty. 2. Koncentracja w przestrzeni lub czasie przypadków choroby podobnego rodzaju, jeśli możliwą przyczyną są czynniki chorobotwórcze i występuje ryzyko jej rozprzestrzeniania się na między Państwami Członkowskimi we Wspólnocie. 3. Koncentracja w przestrzeni lub czasie przypadków choroby podobnego rodzaju poza obszarem Wspólnoty, jeśli możliwą przyczyną są czynniki chorobotwórcze i występuje ryzyko jej rozprzestrzeniania się na terytorium Wspólnoty. 4. Pojawienie lub wyłonienie się choroby zakaźnej lub czynnika chorobotwórczego, którego powstrzymanie może wymagać podjęcia w porę skoordynowanego działania wspólnotowego. 15/t. 5 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 29 ZAŁĄCZNIK II Procedury informowania, konsultacji i współpracy w ramach systemu wczesnego ostrzegania i reagowania 1. Poziom aktywacji 1: wymiana informacji 1) Jeśli informacje zebrane w jednym lub więcej Państw Członkowskich bądź pochodzące z innych uznanych źródeł sugerują, że prawdopodobne jest wystąpienie przypadku, właściwe władze odpowiedzialne za określenie środków służących ochronie zdrowia publicznego w każdym Państwie Członkowskim informują bezzwłocznie odpowiadające im organy w innych Państwach Członkowskich oraz Komisję o jego okolicznościach i pochodzeniu. Po otrzymaniu tych informacji właściwe władze zainteresowanych Państw Członkowskich wyrażają swoją opinię na temat konieczności podjęcia środków przez inne Państwa Członkowskie lub skoordynowanych działań Wspólnoty przy udziale Komisji. 2) Komisja i zainteresowane Państwa Członkowskie zapewniają ciągłą, obustronną i szybką wymianę otrzymywanych informacji, a także na bieżąco powiadamiają pozostałe Państwa Członkowskie. 3) Właściwe władze ds. zdrowia publicznego w danym Państwie Członkowskim/Państwach Członkowskim, i/lub władzami, bezzwłocznie oceniają zebrane informacje w celu we współpracy ze strukturami upewnienia się, czy występuje przypadek zagrażający zdrowiu publicznemu. 4) Komisja może zwołać nadzwyczajne posiedzenie komitetu sieci lub ekspertów zaproponowanych przez komitet w celu zapewnienia przejrzystości i skuteczności wszelkich ewentualnych działań. 2. Poziom aktywacji 2: zagrożenie potencjalne Jeśli informacja o przypadku lub możliwości jego wystąpienia wskazuje na potencjalne zagrożenie zdrowia publicznego, właściwe władze publiczne w danym Państwie Członkowskim (Państwach Członkowskich) informują bezzwłocznie odpowiadające im organy w innych Państwach Członkowskich oraz Komisję o charakterze i zasięgu potencjalnego zagrożenia, a także o środkach, które zamierzają podjąć same lub we współpracy z pozostałymi zainteresowanymi Państwami Członkowskimi, Komisją czy innymi stronami. 2. 1. Kontrola i ocena Właściwe władze ds. zdrowia publicznego w Państwie Członkowskim (Państwach Członkowskich), we współpracy ze strukturami i/lub władzami, bezzwłocznie oceniają zebrane informacje w celu upewnienia się, czy występuje przypadek zagrażający zdrowiu publicznemu. Jako wsparcie techniczne dla dalszego dochodzenia w Państwie Członkowskim będzie służyć: ekspertyza epidemiologiczna w terenie, pomoc laboratoryjna, ekspertyza kliniczna i jej inne niezbędne formy. Komisja lub poszczególne Państwa Członkowskie mogą je zapewnić na żądanie danego Państwa Członkowskiego. Komisja służy pomocą w koordynowaniu środków ostrożności w ramach przygotowań się do wszelkich możliwych zagrożeń zdrowia publicznego. Komisja może zwołać nadzwyczajne spotkanie komitetu sieci lub ekspertów zaproponowanych przez komitet w celu zapewnienia przejrzystości i skuteczności wszelkich ewentualnych działań. 2. 2. Dezaktywacja Jeśli ostateczna ocena ryzyka wykaże, że nie doszło do powstania zagrożenia zdrowia publicznego i żadne działania na szczeblu regionalnym nie są konieczne, właściwe władze ds. zdrowia publicznego w każdym zainteresowanym Państwie Członkowskim bezzwłocznie powiadamiają odpowiadające im organy w pozostałych Państwach Członkowskich oraz Komisję o charakterze i zasięgu środków, które podjęły lub zamierzają podjąć. Jeżeli w ciągu trzech dni pozostałe Państwa Członkowskie lub Komisja nie wniosą sprzeciwu, nie są wymagane żadne inne działania w ramach systemu wczesnego ostrzegania i reagowania. 3. Poziom aktywacji 3: zagrożenie pewne Jeśli przypadek spowoduje zagrożenie zdrowia publicznego, właściwe władze ds. zdrowia publicznego w zainteresowanym Państwie Członkowskim (Państwach Członkowskich) informują bezzwłocznie odpowiadające im organy w pozostałych Państwach Członkowskich oraz Komisję o charakterze i zasięgu potencjalnego zagrożenia, a także o środkach, które zamierzają podjąć same lub we współpracy z pozostałymi zainteresowanymi Państwami Członkowskimi, Komisją czy innymi stronami. 3. 1. Koordynacja środków Właściwe władze ds. zdrowia publicznego w zainteresowanym Państwie Członkowskim (Państwach Członkowskich) informują bezzwłocznie pozostałe Państwa Członkowskie i Komisję o rozwoju sytuacji oraz efektach wywołanych przez podjęte środki. Państwa Członkowskie wraz z Komisją koordynują środki, które mają być podjęte na poziomie wspólnotowym zgodnie z art. 3 i 6 decyzji nr 2119/98/WE. 30 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 15/t. 5 Komisja wspiera Państwa Członkowskie w koordynowaniu wysiłków mających na celu zażegnanie zagrożenia zdrowia publicznego i zapewnienie ochrony ludności. Komisja może zwołać nadzwyczajne spotkanie komitetu sieci lub przedstawicieli wyznaczonych przez komitet do koordynacji działań. 3. 2. Dezaktywacja System zostaje wyłączony po uzgodnieniach między zainteresowanymi Państwami Członkowskimi, które informują o tym pozostałe Państwa Członkowskie i Komisję. 4. Informowanie opinii publicznej i zainteresowanych grup zawodowych Jeśli taki przypadek wystąpi, Państwa Członkowskie bezzwłocznie dostarczają odpowiednie materiały informacyjne zainteresowanym grupom zawodowym i opinii publicznej oraz informują je o podjętych środkach. Komisja i Państwa Członkowskie informują zainteresowane grupy zawodowe oraz opinię publiczną o wszelkich wytycznych uzgodnionych na poziomie wspólnotowym, a także bezzwłocznie powiadamiają o ustąpieniu zagrożenia dla zdrowia publicznego


title: A Bizottság határozata (1999. december 22.) a 93/623/EGK bizottsági határozat módosításáról és a tenyésztésre és termelésre szánt lófélék megjelöléséről (az értesítés a C(1999) 5004. számú dokumentummal történt)EGT vonatkozású szöveg

eurovoc_concepts:
equidae
health certificate
health control
import
third country
veterinary drug

text: 03/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 189 32000D0068(01) L 23/72 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 2000. 1. 28. A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (1999. december 22. ) a 93/623/EGK bizottsági határozat módosításáról és a tenyésztésre és termelésre szánt lófélék megjelöléséről (az értesítés a C(1999) 5004. számú dokumentummal történt) (EGT vonatkozású szöveg) (2000/68/EK) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország csatla- kozási okmányával módosított, a lófélék Közösségen belüli kereskedelmét szabályozó tenyésztéstechnikai és származástani feltételekről szóló, 1990. június 26-i 90/427/EGK tanácsi irány- elvre (1) és különösen annak 8. cikkének (1) bekezdésére, tekintettel a legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország csatla- kozási okmányával módosított, és történő behozatalára irányadó állat- harmadik országokból egészségügyi feltételekről szóló, 1990. június 26-i 90/426/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 4. cikke (4) bekezdé- sének ii. alpontjára, lófélék mozgására a mivel: (1) (2) (3) (4) (5) a 93/623/EGK határozatával (3) a Bizottság létrehozta a törzskönyvezett lóféléket kísérő azonosító okmányt (útlevelet); állatok folyamatos biztosítandó, az 93/623/EGK határozatot az állandó azonosítószám beve- zetésével szükséges módosítani; azonosítását a 90/426/EGK irányelv 4. cikke (4) bekezdésének ii. alpontja értelmében a tenyésztésre és termelésre szánt lóféléket szállításkor a Bizottság által meghatározandó módszer szerint kell megjelölni; a 93/623/EGK határozat által előírt adatok bizonyos részei felhasználhatók a tenyésztés és a termelés céljára szolgáló lófélék azonosítására; (9) a tenyésztési és a termelési célú, valamint a törzskönyve- zett lófélék a 90/426/EGK irányelv 2. cikkének d) pontja értelmében emberi bizonyos fogyasztás céljából levághatók; szakaszában életük (6) (7) (8) az állatgyógyászati készítmények lóféléken történő alkal- mazását a legutóbb a 93/40/EGK irányelvvel (4) módosí- tott, az állatgyógyászati készítményekre vonatkozó tagál- lami jogszabályok közelítéséről szóló, 1981. szeptember 25-i 81/851/EGK tanácsi irányelv (5) rendelkezései szabá- lyozzák; a legutóbb az 1308/99/EK rendelettel (6) módosított, az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról június 26-i 2377/90/EGK rendelet (7) 14. szóló, 1990. cikke értelmében 2000. január 1-jétől kezdődően a ren- delet I. , II. és III. mellékletében nem említett gyógyszer- tani hatóanyagokat tartalmazó állatgyógyászati készítmé- nyeket a Közösségen belül kivétel nélkül tilos vágóálla- toknak beadni. Következésképpen, a lófélék gyógykeze- lése kizárólag az említett rendelet I. , II. vagy III. mellékle- tében említett gyógyszertani hatóanyagokat tartalmazó gyógyászati készítmények alkalmazásával megengedett; az a Bizottság mérlegeli a 81/851/EGK irányelv 1. cikkének élelmiszer- módosítását, hogy meghatározhassa termelő állatok fogalmát, és e fajok bizonyos csoportjai részére mentességet biztosítson, ha az ilyen csoportokba tartozó állatok azonosítása és ellenőrzése megfelelően megoldott. E mentességek olyan lófélékre vonatkoz- hatnak, amelyeket azonosító okmányuk egyértelműen azonosít, és kiderül belőle, hogy az állatokat nem vágásra szánják, vagy a vonatkozó közösségi jog alapján ellenőrzött feltételek szerinti vágásra szánják; az Állatgyógyászati Készítmények Tudományos Bizott- sága 1999. november 9–11-i ülésén megvizsgálta a Bizottság igényét a 2377/90/EGK rendelet mellékleteiben nem szereplő anyagokra vonatkozó megfelelő általános várakozási idő megnevezésére, és legalább hat hónapot javasolt a várakozási idő hosszának; (1) HL L 224. , 1990. 8. 18. , 55. o. (2) HL L 224. , 1990. 8. 18. , 42. o. (3) HL L 298. , 1993. 12. 3. , 45. o. (4) HL L 317. , 1981. 11. 6. , 1. o. (5) HL L 214. , 1993. 8. 24. , 31. o. (6) HL L 224. , 1990. 8. 18. , 1. o. (7) HL L 156. , 1999. 6. 23. , 1. o. 190 (10) (11) (12) (13) (14) (15) (16) HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/28. kötet szóló, 1964. a legutóbb a 95/23/EK irányelvvel (1) módosított, a friss hús Közösségen belüli kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról június 26-i 64/433/EGK irányelv rendelkezései (2) vonatkoznak a lófélék tanácsi húsára. Ezen irányelv szerint a vágóállatokat úgy kell azonosítani, hogy az illetékes hatóságok megállapít- hassák eredetüket. A 90/426/EGK irányelv 7. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a hatósági állatorvos köteles a vágóhídon feljegyezni lófélék azonosító számát vagy azonosító okmányának számát; levágott a „6. IX. szakasz: Gyógyszeres kezelés Ennek a szakasznak az I. és II. vagy III. részét a szakaszban előírt rendelkezéseknek megfelelően kell kitölteni. ” 2. E határozat mellékletének megfelelően ez a rész új szakasz- szal egészül ki. 2. cikk a 64/433/EGK irányelvnek megfelelően, a hatósági állat- orvos köteles az állatok levágását megelőző egészségügyi vizsgálat során figyelni az olyan tünetekre, amelyek arra utalnak, hogy az állatok gyógyszertani hatóanyagokat kaptak vagy egyéb anyagokat fogyasztottak, amelyek húsukat az emberi egészségre ártalmassá tehetik. Ezért az azonosító okmány gyógyszeres kezelési nyilvántartá- sának ellenőrzése az elbírálás részét kell képezze; (1) A 93/623/EGK határozatban előírt azonosító okmány II. szakaszának (1) bekezdésében említett azonosító szám az állat állandó azonosítószáma, amelyet fenn kell tartani vagy utalni kell rá, amikor az illetékes hatóságok a szóban forgó állat nyil- vántartási adatait módosítják. (2) Az (1) bekezdésben említett azonosító szám megegyezik a 90/426/EGK irányelv 7. cikkének (3) bekezdésében említett azonosító számmal. lófélék behozatalára a a 90/426/EGK irányelv és különösen a 93/196/EGK (3) és a 93/197/EGK (4) bizottsági határozat tartalmával kell megegyezniük; vonatkozó feltételeknek a törzskönyvezett megfelelően szükséges módosítani; lófélék azonosító okmányát ennek továbbá a tenyésztési és termelési célú lófélék azonosító okmányát a törzskönyvezett lófélék azonosító okmánya alapján kell meghatározni; átmeneti időszakot kell biztosítani, hogy a tagállamok elegendő idővel rendelkezzenek a tervezett intézkedések megtételéhez; az e határozatban meghatározott intézkedések össz- hangban vannak az Állattenyésztés-technikai Állandó Bizottság és az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, 3. cikk A tenyésztési és termelési célú lóféléket szállításkor kísérő azonosító okmánynak legalább a 93/623/EGK határozat által előírt azonosító okmány I. , IV. és IX. szakaszaiban II. , meghatározott adatokat tartalmaznia kell. III. , 4. cikk A tagállamok biztosítják, hogy legkésőbb 2000. július 1-jétől a törzskönyvezett lóféléket, valamint a tenyésztési és termelési illetve a 3. cikkben említett azonosító célú lóféléket az 1. , okmány kísérje, kivéve, ahol az 1. cikkben említett, kötelezően kitöltött adatok megkívánják, hogy a szakaszt már a fenti időpontot megelőzően, késedelem nélkül kiadják. Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. 5. cikk ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Kelt Brüsszelben, 1999. december 22-én. A 93/623/EGK határozat melléklete módosul: a következőképpen 1. A II. rész A. pontjában az útlevélre vonatkozó általános utasítások szövege a következő szöveggel egészül ki: a Bizottság részéről David BYRNE a Bizottság tagja (1) HL L 243. , 1995. 10. 11. , 7. o. (2) HL 121. , 1964. 7. 29. , 2012/64. o. (3) HL L 86. , 1993. 4. 6. , 7. o. (4) HL L 86. , 1993. 4. 6. , 16. o. 03/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 191 T E L K É L L E M Z S A K A Z S. X I „ 192 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/28. kötet


title: 2000/103/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής, της 22ας Δεκεμβρίου 1999, περί τροποποιήσεως της απόφασης 1999/354/ΕΚ σχετικά με την αποδοχή των δαπανών που προβλέπονται από οριμένα κράτη μέλη για το έτος 1999 όσον αφορά την εφαρμογή των καθεστώτων παρακολούθησης και ελέγχου της κοινής αλιευτικής πολιτικής [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(1999) 4847]

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
fishing controls
fishing regulations
maritime surveillance
national expenditure
validation of expenditure

text: 4. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 29/33 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 22ας ∆εκεµβρίου 1999 περί τροποποιήσεως της απόφασης 1999/354/ΕΚ σχετικά µε την αποδοχή των δαπανών που προβλέπο- νται από οριµένα κράτη µέλη για το έτος 1999 όσον αφορά την εφαρµογή των καθεστώτων παρακο- λούθησης και ελέγχου της κοινής αλιευτικής πολιτικής [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθµό Ε(1999) 4847] (2000/103/ΕΚ) Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, την απόφαση 95/527/ΕΚ του Συµβουλίου, της 8ης ∆εκεµβρίου 1995, σχετικά µε τη χρηµατοδοτική συµµετοχή της Κοινότητας σε ορισµένες δαπάνες οι οποίες πραγµατοποιούνται από τα κράτη µέλη για την εφαρµογή των καθεστώτων παρακολούθησης και ελέγχου της κοινής αλιευτικής πολιτικής (1), και ιδίως το άρθρο 6, (5) (6) θα πρέπει ως εκ τούτου να τροποποιηθεί η απόφαση 1999/ 354/ΕΚ· τα µέτρα που προβλέπονται µε την παρούσα απόφαση είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης αλιείας και υδατοκαλλιέργειας, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ: Εκτιµώντας τα ακόλουθα: Άρθρο 1 (1) (2) (3) (4) κατά την έκδοση της απόφασης 1999/354/ΕΚ της Επι- τροπής σχετικά µε την αποδοχή των δαπανών που προβλέ- πονται από ορισµένα κράτη µέλη για το έτος 1999 όσον αφορά την εφαρµογή των καθεστώτων παρακολούθησης και ελέγχου της κοινής αλιευτικής πολιτικής (2), όπως τροποποι- ήθηκε από την απόφαση 2000/102 (3), το διατιθέµενο από τον προϋπολογισµό κονδύλιο ήταν ανεπαρκές για να υπάρ- ξει µέγιστη χρηµατοδοτική συµµετοχή της Κοινότητας σε όλες τις αποδεκτές δαπάνες· η αύξηση των κονδυλίων του προϋπολογισµού επιτρέπει εφεξής να υπάρξει πρόσθετη χρηµατοδοτική συµµετοχή σε ορισµένες αποδεκτές δαπάνες· στην απόφαση 1999/354/ΕΚ δεν λαµβάνονται υπόψη οι αιτήσεις συνδροµής της Γαλλίας και της Ιρλανδίας επειδή δεν είχαν διαβιβασθεί εντός των τασσόµενων προθεσµιών. Πάντως, για να κατοχυρωθεί η συνέχεια στις ενέργειες παρα- κολούθησης και ελέγχου στις ζώνες ICES VI, VII και VIII, επιβάλλεται επιτακτικώς να πραγµατοποιήσουν η Γαλλία και η Ιρλανδία ορισµένες δαπάνες που όµως υπερβαίνουν τις δυνατότητες των. Η απουσία προϋπολογισµού οποιασδήποτε χρηµατικής συµµετοχής θα έθετε σε σοβαρό κίνδυνο τη χρηµατοδότηση των προγραµµατισµένων για το 1999 επενδύσεων και εποµένως δεν θα υπήρχε δυνατότητα επίτευξης των απαιτούµενων στόχων παρακολούθησης και ελέγχου. Ως εκ τούτου, δικαιολογείται η κατ’ εξαίρεση πρό- βλεψη, και για το 1999, χρηµατοδοτικής συµµετοχής στις βασικές δαπάνες της Γαλλίας και της Ιρλανδίας· του η Ελλάδα έστειλε πληροφορίες µε τις οποίες αποσαφηνίζεται η αίτησή της για χρηµατοδοτική συµµετοχή στις δαπάνες του άρθρου 2 της απόφασης 95/527/ΕΚ που προβλέπονται για το έτος 1999 και επηρεάζουν το επίπεδο των απο- δεκτών δαπανών για µια χρηµατοδοτική συµµετοχή υπό τους όρους της απόφασης 95/527/ΕΚ· (1) ΕΕ L 301 της 14. 12. 1995, σ. 30. ΕΕ L 302 της 15. 12. 1995, σ. 45 (διορθωτικό). (2) ΕΕ L 137 της 1. 6. 1999, σ. 41. (3) Βλέπε σελίδα 30 της παρούσας Επίσηµης Εφηµερίδας. Η απόφαση 1999/354/ΕΚ τροποποιείται ως εξής: 1. Στο άρθρο 1 πρώτη φράση, το ποσό των «108 378 475 ευρώ» αντικαθίσταται από το ποσό των «113 744 098 ευρώ». 2. Στο άρθρο 1 δεύτερη φράση, το ποσό των «33 833 388 ευρώ» αντικαθίσταται απο το ποσό των «35 570 045 ευρώ». 3. Στο άρθρο 2 παράγραφος 1 δεύτερη φράση, το ποσό των «11 024 266 ευρώ» αντικαθίσταται από το ποσό των «11 424 166 ευρώ». 4. Στο άρθρο 2 παράγραφος 2 πρώτη φράση, το ποσό των «2 500 ευρώ» αντικαθίσταται από το ποσό των «2 800 ευρώ». 5. Στο άρθρο 2 παράγραφος 2 δεύτερη φράση, το ποσό των «2 500 ευρώ» αντικαθίσταται από το ποσό των «2 800 ευρώ». 6. Στο άρθρο 2 παράγραφος 2 τρίτη φράση, το ποσό των «3 250 ευρώ» αντικαθίσταται από το ποσό τω «3 400 ευρώ». 7. Στο άρθρο 2 παράγραφος 2 τελευταία φράση, το ποσό των των αντικαθίσταται ποσό από το «6 750 000 ευρώ» «7 500 000 ευρώ». 8. Μετά το άρθρο 2 παρεµβάλλεται το ακόλουθο άρθρο 2α: «Άρθρο 2α Οι προβλεπόµενες για το 1999 επενδυτικές δαπάνες της Ιρλανδίας, οι οποίες αντιστοιχούν σε ποσό 13 693 872 ευρώ, είναι αποδεκτές για µια χρηµατοδοτική συµµετοχή υπό τους όρους του άρθρου 3 παράγραφος 3 της απόφασης 95/ 527/ΕΚ. Το ποσοστό χρηµατοδοτικής συµµετοχής της Κοι- νότητας θα ανέλθει σε 65 %. Πάντως η χρηµατοδοτική συµµε- τοχή χορηγείται εντός των ορίων που αντιστοιχούν σε ποσό 2 600 000 ευρώ. » 9. Το παράρτηµα Ι αντικαθίσταται από το παράρτηµα Ι της παρούσας απόφασης. 10. Το παράρτηµα ΙΙ αντικαθίσταται από το παράρτηµα ΙΙ της παρούσας απόφασης. L 29/34 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 4. 2. 2000 Άρθρο 2 Η παρούσα απόφαση απευθύνεται στο Βασίλειο του Βελγίου, στο Βασίλειο της ∆ανίας, στην Οµοσπονδιακή ∆ηµοκρατία της Γερµανίας, στην Ελληνική ∆ηµοκρατία, στο Βασίλειο της Ισπανίας, στη Γαλλική ∆ηµοκρατία, στην Ιρλανδική ∆ηµοκρατία, στην Ιταλική ∆ηµοκρατία, στο Βασίλειο των Κάτω Χωρών, στην Πορτογαλική ∆ηµοκρατία, στη ∆ηµοκρατία της Φινλανδίας, στο Βασίλειο της Σουηδίας και στο Ηνωµένο Βασίλειο της Μεγάλης Βρετανίας και της Βορείου Ιρλανδίας. Βρυξέλλες, 22 ∆εκεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Ι — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BĲLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat België/Belgique Danmark Deutschland Ελλάδα España France Ireland Italia Nederland Portugal Suomi Sverige United Kingdom Gastos subvencionables en moneda nacional Støtteberettigede udgifter i national valuta Erstattungsfähige Ausgaben in nationaler Währung Επιλέξιµες δαπάνες σε εθνικό νόµισµα Eligible expenditure in national currency Dépenses admissibles en monnaie nationale Spese ammissibili in moneta nazionale In aanmerking komende uitgaven in nationale valuta Despesas elegíveis em moeda nacional Hyväksyttävät menot kansallisessa valuutassa Bidragsberättigande kostnader i nationell valuta Gastos subvencionables Støtteberettigede udgifter Erstattungsfähige Ausgaben Επιλέξιµες δαπάνες Eligible expenditure Dépenses admissibles Spese ammissibili In aanmerking komende uitgaven Despesas elegíveis Hyväksyttävät menot Bidragsberättigande kostnader (€) Contribución máxima de la Comunidad Fællesskabets maksimale finansielle bidrag Maximaler Gemeinschaftsbeitrag Μέγιστη κοινοτική συµµετοχή Maximum Community contribution Participation communautaire maximale Contributo massimo della Comunità Maximale bĳdrage van de Gemeenschap Contribuição máxima da Comunidade Yhteisön osuus enintään Gemenskapens maximala bidrag (€) DKR DRA SKR UKL 13 940 000 7 684 000 000 25 701 000 23 007 856 6 197 1 871 447 21 100 101 23 294 453 8 310 194 3 782 260 1 583 363 2 076 157 5 208 489 10 725 929 462 517 2 708 781 32 614 208 Total/I alt/Σύνολο/Totale/Totaal/Yhteensä 113 744 098 3 099 814 899 10 168 317 3 245 369 4 064 945 1 235 599 0 1 038 078 2 490 800 5 338 025 146 744 1 251 366 5 523 853 35 570 045 4. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 29/35 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ ΙΙ — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BĲLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat België/Belgique Danmark Deutschland Ελλάδα España Italia Nederland Portugal Suomi Sverige United Kingdom Gastos subvencionables en moneda nacional Støtteberettigede udgifter i national valuta Erstattungsfähige Ausgaben in nationaler Währung Επιλέξιµες δαπάνες σε εθνικό νόµισµα Eligible expenditure in national currency Dépenses admissibles en monnaie nationale Spese ammissibili in moneta nazionale In aanmerking komende uitgaven in nationale valuta Despesas elegíveis em moeda nacional Hyväksyttävät menot kansallisessa valuutassa Bidragsberättigande kostnader i nationell valuta Gastos subvencionables Støtteberettigede udgifter Erstattungsfähige Ausgaben Επιλέξιµες δαπάνες Eligible expenditure Dépenses admissibles Spese ammissibili In aanmerking komende uitgaven Despesas elegíveis Hyväksyttävät menot Bidragsberättigande kostnader (€) Contribución máxima de la Comunidad Fællesskabets maksimale finansielle bidrag Maximaler Gemeinschaftsbeitrag Μέγιστη κοινοτική συµµετοχή Maximum Community contribution Participation communautaire maximale Contributo massimo della Comunità Maximale bĳdrage van de Gemeenschap Contribuição máxima da Comunidade Yhteisön osuus enintään Gemenskapens maximala bidrag (€) DKR DRA SKR UKL 2 000 000 475 000 000 2 850 000 140 000 678 000 268 500 680 635 1 440 752 8 354 068 8 831 413 1 905 877 349 159 336 376 300 378 198 453 367 400 220 563 317 504 661 658 4 650 961 3 127 571 1 356 134 185 880 203 094 234 174 99 227 Total/I alt/Σύνολο/Totale/Totaal/Yhteensä 23 343 612 11 424 166


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2752/1999 av den 22 december 1999 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull och förskottsbeloppet på stödet

eurovoc_concepts:
EU Member State
Greece
Spain
cotton
production aid
world market price

text: 23. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 331/33 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2752/1999 av den 22 december 1999 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull och förskottsbeloppet på stödet EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Anslutningsakten för Grekland, särskilt punkterna 3 och 10 i protokoll nr 4 om bomull i denna, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1553/95 (1), med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1554/95 av den 29 juni 1995 om fastställande av de allmänna reglerna för systemet med stöd till bomull och om upphävande av förord- ning (EEG) nr 2169/81 (2), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1419/98 (3), särskilt artiklarna 3, 4 och 5 i denna, och av följande skäl: 1. 2. Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1554/95 skall ett världsmarknadspris på orensad bomull fastställas regel- bundet på grundval av det världsmarknadspris som konstaterats för rensad bomull med hänsyn till det förhållande som tidigare har konstaterats mellan priset för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Detta tidigare förhållande har fastställts i artikel 1. 2 i kommissionens förordning (EEG) nr 1201/89 av den 3 maj 1989 om tillämpningsföreskrifter för stöd- systemet för bomull (4), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1624/1999 (5). Om världsmarknadspriset inte kan fastställas på detta sätt, skall priset fastställas på grundval av det senast bestämda priset. Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1554/95 skall världsmarknadspriset på rensad bomull bestämmas för en produkt med vissa egenskaper och med hänsyn till de mest fördelaktiga anbuden och prisnoteringarna på världsmarknaden mellan dem som anses vara representa- tiva att för den verkliga marknadstendensen. För bestämma detta pris har det fastställts ett medeltal av de anbud och de priser som noterats på en eller flera euro- peiska börser för en produkt som levererats cif till en nordeuropeisk hamn och som kommer från olika leve- rantörsländer vilka anses vara de mest representativa för den internationella handeln. Det föreskrivs justeringar av (1) EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 45. (2) EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 48. (3) EGT L 190, 4. 7. 1998, s. 4. (4) EGT L 123, 4. 5. 1989, s. 23. (5) EGT L 192, 24. 7. 1999, s. 39. 3. 4. kriterierna för att bestämma världsmarknadspriset för orensad bomull för att ta hänsyn till motiverade skill- nader när det gäller den levererade produktens kvalitet eller anbudens och prisnoteringarnas karaktär. Dessa justeringar fastställs i artikel 2 i förordning (EEG) nr 1201/89. Tillämpningen av ovanstående kriterier innebär att världsmarknadspriset på orensad bomull bör fastställas på nedan angiven nivå. I artikel 5. 3a första stycket, i förordning (EG) nr 1554/ 95 föreskrivs att det förskottsbetalda stödbeloppet skall vara lika med orienteringspriset minskat med världs- marknadspriset samt med en minskning som beräknats enligt den formel som gäller då den maximala garanti- kvantiteten överskrids, men baserat på en ny beräkning av produktionen av orensad bomull ökad med minst 7,5 %. förordning (EG) nr 2606/ 1999 (6) fastställs den nya beräknade produktionsnivån för regleringsåret 1999/2000 samt den procentsats med vilken den bör uppräknas. Enligt denna beräknings- metod bör förskottsbeloppet per medlemsstat fastställas enligt nedan. I kommissionens HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Världsmarknadspriset på orensad bomull som avses i till förordning (EG) nr 1554/95 fastställs 1. artikel 3 i 19,816 EUR/100 kg. Det förskottsbelopp på stödet som avses i artikel 5. 3a 2. första stycket i förordning (EG) nr 1554/95 fastställs till — 50,023 EUR/100 kg för Spanien, — 46,090 EUR/100 kg för Grekland, och — 86,484 EUR/100 kg för övriga medlemsstater. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 23 december 1999. (6) EGT L 316, 10. 12. 1999, s. 36. L 331/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 12. 1999 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 22 december 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2606/99 esittäjä(t): John Cushnahan (PPE-DE) komissiolle. Varhaiseläkejärjestelmä.

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU aid
early retirement
farmer
rural development

text: 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/183 suuruus lasketaan toistaiseksi asunnon tai yrityksen toimitilojen pinta-alan mukaan, mik(cid:228) on ep(cid:228)oikeuden- mukaista yksinel(cid:228)jille ja yrityksille, jotka tuottavat v(cid:228)h(cid:228)n j(cid:228)tteit(cid:228) mutta joilla on laajat toimitilat. Edell(cid:228) mainitun 5. helmikuuta 1997 annetun asetuksen N:o 22 alkuper(cid:228)isen version mukaan Italian olisi pit(cid:228)nyt saattaa voimaan 1. tammikuuta 1999 alkaen uudet laskentaperusteet, joilla veron suuruus suhteutettaisiin paremmin syntyv(cid:228)n j(cid:228)tteen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n. Parlamentin j(cid:228)senen kuvaama tilanne voisi kuulua direktiivin 75/442/ETY, sellaisena kuin se on muutet- tuna direktiivill(cid:228) 91/156/ETY (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)direktiivi(cid:148)), 15 artiklan soveltamisalaan. Kyseisess(cid:228) artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) j(cid:228)tteist(cid:228) huolehtimisen kustannuksista vastaa (cid:148)saastuttaja maksaa(cid:148) -periaatteen mukaisesti j(cid:228)tteen haltija, joka antaa j(cid:228)tteen ker(cid:228)ilij(cid:228)n tai direktiivin 9 artiklassa tarkoitetun yrityksen haltuun, ja/tai j(cid:228)tteen aiemmat haltijat tai valmistaja, jonka tuotteesta j(cid:228)te on per(cid:228)isin. Komission mielest(cid:228) j(cid:228)tteist(cid:228) huolehtimisen kustannuksista vastaa Italian voimassa olevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaan j(cid:228)tteen haltija, joka antaa j(cid:228)tteen ker(cid:228)ilij(cid:228)n haltuun. T(cid:228)m(cid:228) on direktiivin 15 artiklan mukaista. Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) kuitenkin, ett(cid:228) edell(cid:228) mainittu peruste voi johtaa siihen, ett(cid:228) maksu, joka saastuttajan on maksettava, on kohtuuton suhteessa syntyneen j(cid:228)tteen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n. Komissio toteaa erityisesti, ett(cid:228) Italia velvoittaa kansalaiset maksamaan j(cid:228)tteiden huolehtimisesta tavalla, joka ei kannusta ehk(cid:228)isem(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)tteiden syntymist(cid:228) ja joka ei sen vuoksi ole vuonna 1996 tarkistetun yhteis(cid:246)n j(cid:228)tehuoltostrategian (3) mukaista. J(cid:228)tteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) voidaan v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228)sti velvoittamalla kansalaiset maksamaan j(cid:228)tteist(cid:228) tuotetun j(cid:228)tem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n mukaan. Parlamentin j(cid:228)senen ilmoittamista tiedoista ei k(cid:228)y kuitenkaan selv(cid:228)sti ilmi, ovatko Italian nykyisest(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) johtuvat ep(cid:228)kohdat niin vakavia, ett(cid:228) kyseess(cid:228) on direktiivin 15 artiklan rikkominen. Italiaa vastaan vireill(cid:228) olevat rikkomisesta johtuvat menettelyt, joiden perusteena on parlamentin j(cid:228)senen mainitsemista direktiiveist(cid:228) johtuvien velvoitteiden laiminly(cid:246)minen, koskevat direktiivin 91/689/ETY 8 artiklan 3 kohdan ja direktiivin 75/442/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivill(cid:228) 91/156/ETY, 12 artiklan mukaista ilmoitusvelvoitetta, j(cid:228)tehuoltosuunnitelmiin laadintaan liittyv(cid:228)(cid:228) velvoitetta (josta on s(cid:228)(cid:228)detty j(cid:228)tteit(cid:228) koskevassa direktiiviss(cid:228) 75/442/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivill(cid:228) 91/156/ ETY, sek(cid:228) vaarallisia j(cid:228)tteit(cid:228) koskevassa direktiiviss(cid:228) 91/689/ETY ja pakkauksia koskevassa direktiiviss(cid:228) 94/ 62/EY), j(cid:228)tteidens(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelm(cid:228)n soveltamista elintarvikej(cid:228)tteisiin aluetasolla (direktiivin 75/442/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivill(cid:228) 91/156/ETY, mukaisesti) ja vaarallisten j(cid:228)tteiden hy(cid:246)dynt(cid:228)- mist(cid:228) harjoittaville yrityksille my(cid:246)nnett(cid:228)vien lupavaatimuksista teht(cid:228)vien poikkeusten edellytyksi(cid:228) (joista s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n vaarallisia j(cid:228)tteit(cid:228) koskevassa direktiiviss(cid:228) 91/689/ETY). (1) (2) (3) EYVL L 194, 25. 7. 1975. EYVL L 377, 31. 12. 1991. KOM(96) 399 lopullinen. (2000/C 225 E/203) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2606/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): John Cushnahan (PPE-DE) komissiolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: Varhaisel(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228) Voiko komissio vahvistaa, ett(cid:228) ensi vuonna uuden varhaisel(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)n mukaisia el(cid:228)kkeit(cid:228) nostetaan? Nousevatko siin(cid:228) tapauksessa my(cid:246)s vanhan j(cid:228)rjestelm(cid:228)n piiriin kuuluvien el(cid:228)kkeet? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 2000) ja ohjaus- (EMOTR) tukirahaston Euroopan maatalouden kehitt(cid:228)miseen 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999 annetussa uudessa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 (1) mahdollis- tetaan yhteis(cid:246)n tukeen oikeuttavien enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)rien korottaminen j(cid:228)senvaltioiden kaudelle 2000(cid:129)2006 ehdottamiin maaseudun kehitt(cid:228)missuunnitelmiin sis(cid:228)ltyv(cid:228)n varhaisel(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)n osalta. Varhaisel(cid:228)ke- tuen korotettuja m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) sovelletaan kuitenkin j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) ainoastaan uusiin hakijoihin. Koska maatalou- den varhaisel(cid:228)ketukea koskevasta yhteis(cid:246)n j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2079/92 (2) mukaisen j(cid:228)rjestelm(cid:228)n puitteissa tehdyt sitoumukset on tarkoitus sis(cid:228)llyt- t(cid:228)(cid:228) uusiin maaseudun kehitt(cid:228)misohjelmiin, ei ole kokonaan pois suljettu ajatus, etteik(cid:246) nykyisten edunsaa- tuesta maaseudun C 225 E/184 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 jien tuen m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) voitaisi korottaa uusien tuensaajien korkeampia tukim(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) vastaaviksi. T(cid:228)llaisen korotuk- sen on kuitenkin oltava asianmukaisesti perusteltu asianomaisessa j(cid:228)senvaltiossa vallitsevien olosuhteiden nojalla. Uuteen neuvoston asetukseen sis(cid:228)ltyv(cid:228) yhteis(cid:246)n tukeen oikeuttavien enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)rien korottami- nen ei silti sellaisenaan riit(cid:228) aikaisempiin sitoumuksiin perustuvien maksujen korottamisperusteeksi. (1) (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999. EYVL L 215, 30. 7. 1992. (2000/C 225 E/204) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2607/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Carlo Fatuzzo (PPE-DE) komissiolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: Telecom Italia S. p. A -yhti(cid:246)n telepalvelut Telecom S. p. A -yhti(cid:246)ll(cid:228) on telepalvelujen monopoli Italiassa, joka tarjoaa k(cid:228)ytt(cid:228)jille hy(cid:246)dyllisi(cid:228) palveluja muun muassa puhelinneuvontaa, tiedonv(cid:228)lityst(cid:228) ja psykologipalveluja. Aikooko komissio hyv(cid:228)ksy(cid:228) sen, ett(cid:228) Telecom k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) v(cid:228)(cid:228)rin monopoliasemaansa maksamalla n(cid:228)it(cid:228) palveluja hoitavien yritysten laskuja mik(cid:228)li haluaa ja milloin haluaa tai ett(cid:228) se keskeytt(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)tt(cid:246)- m(cid:228)ksi ajaksi valtavien rahasummien maksamisen, joita se perustelee yleisill(cid:228) rikkomuksilla? N(cid:228)iss(cid:228) tapauksissa palveluyrityksill(cid:228) ei ole mit(cid:228)(cid:228)n mahdollisuutta saada oikeudenmukaista kohtelua ja ne saattavat p(cid:228)(cid:228)ty(cid:228) konkurssin, mik(cid:228) vastaavasti johtaa ty(cid:246)paikkojen menett(cid:228)miseen. Voi vain ihmetell(cid:228), ket(cid:228) t(cid:228)llainen toiminta hy(cid:246)dytt(cid:228)(cid:228)? Aikooko komissio tutkia sit(cid:228), ett(cid:228) Telecom Italia S. p. A -yhti(cid:246) (Via Dalmazzo 15, Torino) keskeytti 21. lokakuuta 1999 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228)(cid:228)n (viitenumero 0028084-01) rahasumman maksamisen, jonka se oli 1. elokuuta 1999 alkaen velkaa Publiline S. r. l. -yhti(cid:246)lle (Via Antiche Fornaci 66, Cremona, Italia)? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2000) Audiotel-palvelut (Audiotex) vapautettiin Italiassa lupamenettely(cid:228) koskevalla yleisell(cid:228) asetuksella nro 420/ 95. Rajattujen palveluiden tarjoamiselle on asetettava kuitenkin erityisehtoja. Komissio on vedonnut useaan otteeseen Italian viranomaisiin, jotka mahdollistavat Audiotel-palveluita tarjoavien yritysten palvelutarjonnan. Komissio jatkaa asian seuraamista. jotta n(cid:228)m(cid:228) julkaisisivat pikaisesti kyseiset ehdot, T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) joukko yrityksi(cid:228) tarjoaa kuitenkin Audiotel-palveluita Telecom Italian kautta (puhelinnumero alkaa luvuilla 166 ja 144). Telecom Italia laskuttaa asiakasta ja v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) osan laskutetusta summasta palvelun tarjoajalle. Publiline on yksi n(cid:228)ist(cid:228) palveluntarjoajista. Komission saamien tietojen mukaan Telecom Italia on pid(cid:228)tt(cid:228)ytynyt maksamasta Publilinelle tilaajiltaan laskuttamiaan summia. T(cid:228)ll(cid:246)in se on soveltanut sopimusehtoa, joka sitoo kumpaakin yrityst(cid:228), ja saattanut riidan Italian oikeuslaitoksen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi. Komissio ei puutu periaatteessa kansallisessa tuomioistuimessa kesken olevan asian k(cid:228)sittelyyn. Kansallinen tuomioistuin voi kuitenkin kysy(cid:228) sen ratkaistavaksi saatetuissa tapauksissa komission neuvoa kilpailus(cid:228)(cid:228)n- t(cid:246)jen soveltamiseen liittyviss(cid:228) kysymyksiss(cid:228), kuten on todettu komission 13. helmikuuta 1993 antaman tiedonannon 38 kohdassa kansallisten tuomioistuinten v(cid:228)lisest(cid:228) yhteisty(cid:246)st(cid:228) kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen soveltami- sessa (1). (1) EYVL C 39, 13. 2. 1993


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2504/99 från Astrid Thors (ELDR) till kommissionen. Nya miljöfarliga ämnen som upptäckts i mat.

text: 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/15 F(cid:246)r att det ska vara m(cid:246)jligt att (cid:246)vervaka och utv(cid:228)rdera hur planerna till(cid:228)mpas och hur best(cid:228)mmelserna ovan efterlevs, skall en s(cid:228)rskild (cid:246)vervakningskommittØ inr(cid:228)ttas f(cid:246)r varje kandidatland. De best(cid:228)mmelser och f(cid:246)rfaranden som r(cid:246)r rapporterna skall fastst(cid:228)llas i sj(cid:228)lva planerna. (1) EGT L 161, 26. 6. 1999. (2) EGT L 331, 23. 12. 1999. (2000/C 330 E/014) SKRIFTLIG FR¯GA E-2504/99 fr(cid:229)n Astrid Thors (ELDR) till kommissionen (22 december 1999) ˜mne: Nya milj(cid:246)farliga (cid:228)mnen som uppt(cid:228)ckts i mat Enligt en artikel i den svenska tidningen Dagens Nyheter av den 11 oktober 1999, har svenska veten- skapsm(cid:228)n uppt(cid:228)ckt ett nytt milj(cid:246)farligt (cid:228)mne som f(cid:246)rorsakar cancer. Stora koncentrationer av halogene- rade eldh(cid:228)mmande (cid:228)mnen (TeBDE) fr(cid:229)n bortkastade elektriska hush(cid:229)llsapparater har nu uppt(cid:228)ckts i sill och str(cid:246)mming. Koncentrationerna (cid:228)r fortfarande sm(cid:229) i k(cid:246)tt, sm(cid:246)r och ost, men uppt(cid:228)ckten (cid:228)r alarmerande av tv(cid:229) orsaker; f(cid:246)r det f(cid:246)rsta kommer koncentrationerna att (cid:246)ka lika snabbt som PCB och f(cid:246)r det andra b(cid:246)r gifter fr(cid:229)n eldh(cid:228)mmande (cid:228)mnen ses i f(cid:246)rening med andra milj(cid:246)farliga (cid:228)mnen, s(cid:229)som PCB, s(cid:229) att helhets- risken f(cid:246)r h(cid:228)lsan kan bed(cid:246)mas. ˜r kommissionen medveten om denna nya uppt(cid:228)ckt och har den f(cid:246)r avsikt att vidta n(cid:229)gra (cid:229)tg(cid:228)rder i detta (cid:228)rende? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 februari 2000) Kommissionen h(cid:228)nvisar parlamentsledamoten till sitt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-3004/98 fr(cid:229)n Doeke Eisma (1) och P-1976/99 fr(cid:229)n Inger Sch(cid:246)rling (2), och p(cid:229) den muntliga fr(cid:229)gan H-776/99 fr(cid:229)n Inger Sch(cid:246)rling vid fr(cid:229)gestunden under parlamentets sammantr(cid:228)desperiod i december 1999 (3). Med anledning av en promemoria som inkommit fr(cid:229)n Danmark och Sverige diskuterades dessutom vid milj(cid:246)r(cid:229)dets m(cid:246)te den 13 december 1999 det tr(cid:228)ngande behovet av att vidta gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rder avseende bromerade flamskyddsmedel. I detta sammanhang erinrade kommissionen om att tre bromerade flamskyddsmedel f(cid:246)r n(cid:228)rvarande genomg(cid:229)r en (cid:246)vergripande riskbed(cid:246)mning i enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bed(cid:246)mning och kontroll av risker med existerande (cid:228)mnen (4). N(cid:228)r riskbed(cid:246)mnings- rapporterna (cid:228)r klara kommer de att (cid:246)verl(cid:228)mnas till Vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r toxicitet, ekotoxicitet och milj(cid:246) f(cid:246)r en oberoende granskning. I en skrivelse av den 15 december 1999 fr(cid:229)n kommissionens ledamot med ansvar f(cid:246)r milj(cid:246)fr(cid:229)gor till de ansvariga ministrarna i medlemsstaterna uppmanades de se till att riskbed(cid:246)mningarna slutf(cid:246)rs snarast m(cid:246)jligt. S(cid:229) snart rapporterna (cid:228)r klara kommer kommissionen att offentligg(cid:246)ra resultaten i Europeiska gemen- skapernas officiella tidning och f(cid:246)resl(cid:229) ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att minska riskerna om detta (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt. Med tanke p(cid:229) att man har uppt(cid:228)ckt (cid:246)kade koncentrationer av fem (cid:228)mnen som (cid:228)r besl(cid:228)ktade med polybromerade difenyletrar (PBDE) i blodet hos personer som arbetar vid (cid:229)tervinningsanl(cid:228)ggningar, och med tanke p(cid:229) att den framtida gemenskapslagstiftningen om avfall fr(cid:229)n elektrisk och elektronisk utrustning m(cid:228)rkbart kommer att (cid:246)ka (cid:229)tervinningen av plaster som inneh(cid:229)ller PBDE, diskuterar kommissionen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande om dessa bromerade flamskyddsmedel b(cid:246)r ers(cid:228)ttas vid tillverkning av ny elektrisk och elektronisk utrustning. (1) EGT C 142, 21. 5. 1999. (2) EGT C 203 E, 18. 7. 2000, s. 101. (3) Europarlamentets debatter (december 1999). (4) EGT L 84, 5. 4. 1993