title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2330/99 di Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) alla Commissione. Ditte private specializzate nell'inoltro di documenti e plichi.

eurovoc_concepts:
consumer protection
postal service
private sector

formats: html pdf print

text: C 219 E/148 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 la Commissione non pu(cid:242) nuovamente Tenuto conto della difficile situazione di bilancio per il 2000, proporre al Consiglio misure d(cid:146)aiuto nel settore dei trasporti, come quelle applicate dal 1991 al 1996 a seguito del conflitto iugoslavo. (2000/C 219 E/186) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2329/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Costruzioni abusive nel parco nazionale del Parnaso (13 dicembre 1999) Stando alle denunce fatte da organizzazioni di ecologisti, l(cid:146)abusivismo edilizio non ha risparmiato il parco nazionale del Parnaso che figura tra le aree protette di «Natura 2000» del dipartimento della Focide. Circola anche la voce che Ł allo studio un decreto presidenziale per sopprimere il suddetto parco nazionale, lottizzarlo e destinarlo ufficialmente al pascolo. Pu(cid:242) la Commissione dire: 1. se Ł al corrente di proposte volte a sopprimere o ad alterare il carattere di zona A che «Natura 2000» riconosce alla suddetta area, 2. e come intende intervenire per la sua salvaguardia? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (21 dicembre 1999) La Commissione non Ł a conoscenza di alcun piano inteso a modificare o abolire lo statuto di protezione del Parco nazionale del Parnaso che Ł inserito in uno dei siti proposti per la rete Natura 2000 istituita ai sensi della direttiva 92/43/CEE relativa alla conservazione degli habitat naturali e seminaturali e della flora e della fauna selvatiche (1). In passato nel quadro di un progetto LIFE-Natura cofinanziato dalla Commissione e volto a migliorare le condizioni di conservazione e gestione dei parchi nazionali greci, Ł stato elaborato un piano di gestione per il Parco nazionale del Parnaso. Tale piano di gestione basato su una approfondita conoscenza dell(cid:146)intero massiccio del Parnaso, prevede una modifica dei confini del Parco nazionale procedendo alla correzione e all(cid:146)ampliamento del nucleo attuale (la cui definizione risale al 1938), e una definizione chiara e l(cid:146)ampliamento della zona periferica, i cui limiti erano finora incerti. Nel nucleo del Parco in particolare non sono consentite attivit(cid:224) antropiche come quelle citate dall(cid:146)onorevole parlamentare. Secondo le informazioni fornite dalle autorit(cid:224) greche, sulla base di quanto proposto dal piano di gestione, Ł stato elaborato e presentato un decreto presidenziale. (1) GU L 206 del 22. 7. 1992. (2000/C 219 E/187) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2330/99 di Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Ditte private specializzate nell(cid:146)inoltro di documenti e plichi (13 dicembre 1999) Le procedure per l(cid:146)inoltro di documenti e plichi che ditte private specializzate effettuano tra i vari stati offrono, a quanto sembra, pochissime garanzie effettive che il plico venga spedito in tutta sicurezza e soprattutto che venga recapitato agli interessati. Il problema consiste soprattutto nel fatto che l(cid:146)inoltro spesso avviene attraverso una ditta terza la quale, a sua volta, affida il trasporto od anche la consegna ad 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/149 altre persone fisiche o ad altra ditta. Questo modo di procedere, nel suo complesso, non garantisce in nessun caso gli interessi del mittente, visto per di piø quali sono di solito le condizioni per lui vincolanti perchØ le ditte accettino di prendere in consegna e di inoltrare plichi e documenti. Qual Ł la posizione della Commissione su questo argomento, soprattutto per quanto riguarda la mancanza di norme che garantiscano gli interessi del mittente quando si spediscono documenti e plichi al di l(cid:224) delle frontiere? Risposta del Commissario Byrne a nome della Commissione (24 gennaio 2000) Non esiste alcuna normativa comunitaria relativa alla sicurezza della spedizione di documenti e pacchi loro recapito ai rispettivi destinatari. Si tratta di una effettuata da imprese pubbliche o private o del questione disciplinata dalle leggi nazionali. (2000/C 219 E/188) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2331/99 di Richard Howitt (PSE) al Consiglio (13 dicembre 1999) Oggetto: Risoluzione del Consiglio sulla commercializzazione dei sostituti del latte materno Con riferimento alla risoluzione del Consiglio del 18 giugno 1992 sulla commercializzazione dei sostituti del latte materno nei paesi terzi da parte di produttori aventi sede nella Comunit(cid:224) (1) e particolarmente dal paragrafo 2 al paragrafo 5, il Consiglio potrebbe chiarire il termine autorit(cid:224) competenti di cui all(cid:146)articolo 2? (1) GU C 172 dell(cid:146)8. 7. 1992, pag. 1. Risposta (14 febbraio 2000) termine «autorit(cid:224) competenti» di cui al paragrafo 2 della risoluzione del Consiglio menzionata interessati, che hanno, Il dall(cid:146)Onorevole Parlamentare si riferisce alle autorit(cid:224) competenti dei paesi terzi beninteso, la facolt(cid:224) di designare dette autorit(cid:224). (2000/C 219 E/189) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2352/99 di Freddy Thielemans (PSE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Qualit(cid:224) alimentare ¨ la Commissione al corrente del fatto che, a quanto pare, il Parmiggiano-Reggiano e il Grana Padano contengono un elevato tenore di rame, fino a 20 volte superiore ai valori autorizzati per un formaggio DOC? Com(cid:146)Ł noto, i sali di rame utilizzati probabilmente per le loro propriet(cid:224) antifermentative, sono altamente tossici. Intende la Commissione rendere operante il sistema di allerta rapido? Risposta del Commissario Byrne a nome della Commissione (24 gennaio 2000) La Commissione Ł a conoscenza dei fatti riferiti dall(cid:146)onorevole deputato. Questa situazione Ł stata portata all(cid:146)attenzione della Commissione e degli Stati membri gi(cid:224) durante una missione del suo Ufficio alimentare e veterinario effettuata nel marzo 1999 e descritta nella relazione n. XXIV/1099/99, consultabile su Internet (http://europa. eu. int/comm/dg24/health/vi/reports/index_en. html)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2305/99 di SIR Robert Atkins (PPE-DE) alla Commissione. Problemi posti agli aeroporti dalla Bomba del 2000.

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

text: 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/133 (2000/C 219 E/165) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2267/99 di SIR Robert Atkins (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Problemi derivanti dal «Millennium Bug» negli aeroporti (24 novembre 1999) Pu(cid:242) la Commissione precisare le misure gi(cid:224) adottate o da adottare per assicurare che gli aeroporti territorio degli Stati membri siano al sicuro dalla minaccia del cosiddetto internazionali posti sul «Millennium Bug»? (2000/C 219 E/166) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2303/99 di SIR Robert Atkins (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Problemi posti agli aeroporti dalla «Bomba del 2000» (13 dicembre 1999) ¨ convinta la Commissione che la sicurezza e l(cid:146)incolumit(cid:224) dei viaggiatori UE siano protetti negli aeroporti internazionali dalla minaccia rappresentata dalla cosiddetta «bomba del 2000»? (2000/C 219 E/167) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2304/99 di SIR Robert Atkins (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Problemi posti agli aeroporti dalla «Bomba del 2000» (13 dicembre 1999) Intende la Commissione pubblicare relazioni sulla minaccia per le attrezzature degli aeroporti internazio- nali rappresentata dalla cosiddetta «bomba del 2000»? (2000/C 219 E/168) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2305/99 di SIR Robert Atkins (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Problemi posti agli aeroporti dalla «Bomba del 2000» (13 dicembre 1999) Quanti aeroporti internazionali all(cid:146)interno dell(cid:146)UE hanno proceduto agli adeguamenti necessari per evitare i danni, i pericoli o i ritardi che potrebbero essere causati al trasporto passeggeri e merci dalla cosiddetta «bomba del 2000»? Risposta comune data dalla sig. ra de Palacio in nome della Commissione alle interrogazioni scritte P-2267/99, E-2303/99, E-2304/99 e E-2305/99 (16 dicembre 1999) Il ruolo della Commissione nel settore dei trasporti aerei e degli aeroporti, come anche in altri settori dove la questione dell(cid:146)anno 2000 (Y2K) Ł rilevante, Ł essenzialmente quello di facilitare la diffusione di la informazioni. Conformemente alle competenze nazionali esistenti e al principio di sussidiariet(cid:224), responsabilit(cid:224) principale di trattare il problema Y2K relativamente agli aeroporti, spetta alle autorit(cid:224) aeroportuali e alle autorit(cid:224) nazionali dell(cid:146)aviazione civile. La regolamentazione di sicurezza Ł internazio- nalmente riconosciuta su base mondiale e gli Stati membri devono garantire la conformit(cid:224) alle regole e ai regolamenti applicabili agli aeroporti. Alcune organizzazioni internazionali hanno un ruolo da svolgere in relazione alle loro competenze. C 219 E/134 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 L(cid:146)Organizzazione internazionale dell(cid:146)aviazione civile (International civil aviation organisation (cid:129) ICAO) ha elaborato criteri di valutazione Y2K che coprono i servizi del traffico aereo, gli aeroporti e gli operatori degli aerei ed ha invitato i suoi Stati membri ad effettuare una valutazione critica di conformit(cid:224) Y2K e a fornire adeguate informazioni sulla situazione di conformit(cid:224) dei loro rispettivi servizi. Questa informazione Ł messa a disposizione dei funzionari autorizzati e l(cid:146)ICAO ha presentato un rapporto sulla situazione di predisposizione globale Y2K che Ł disponibile al pubblico. Eurocontrol si concentra sullo sviluppo di piani di emergenza. In cooperazione con l(cid:146)ICAO, Eurocontrol sta allestendo un(cid:146)unit(cid:224) di coordinamento europea regionale Y2K per la raccolta e la diffusione delle informazioni ai paesi della regione per adeguare le misure operative di emergenza in caso di eventuali gravi perturbazioni dei sistemi di traffico aereo. Questa unit(cid:224) sar(cid:224) installata nell(cid:146)unit(cid:224) centrale di gestione di flusso di Eurocontrol a Bruxelles, dove operer(cid:224) il 31 dicembre 1999 e il 1(cid:176)gennaio 2000. A complemento dell(cid:146)iniziativa ICAO, la Conferenza europea dell(cid:146)aviazione civile (European civil aviation conference (cid:129) ECAC) ha esaminato gli aspetti giuridici di possibili azioni in relazione alla predisposizione Y2K e concernenti limitazioni delle operazioni qualora non siano disponibili informazioni sulla situazione di conformit(cid:224) oppure si sospetti l(cid:146)inosservanza. ¨ stato elaborato un approccio comune per gli Stati dove l(cid:146)informazione fornita Ł considerata inadeguata in vista di risolvere i problemi in sospeso. La situazione sar(cid:224) prossimamente riesaminata e, se necessario, saranno prese in considerazione opportune azioni. L(cid:146)Associazione internazionale del trasporto aereo (International air transport association (cid:129) IATA), con cui international (cid:129) ACI) ha ha cooperato il Consiglio internazionale degli aeroporti sviluppato il progetto Y2K, deciso nel giugno 1998, puntando sulla sensibilizzazione, il rafforzamento della cooperazione con l(cid:146)industria, la raccolta di informazioni sulla predisposizione Y2K e la promozione della pianificazione di emergenza. Attraverso l(cid:146)IATA, le compagnie aeree hanno attuato un programma che comprende i sistemi di traffico aereo e gli aeroporti, gli aerei, i fabbricanti di motori e di avionica. (Airports council Sulla base dell(cid:146)informazione e dei rapporti ricevuti, ad esempio i rapporti dei rappresentanti delle organizzazioni internazionali, governative e industriali ad un workshop organizzato dalla Commissione il 29-30 settembre 1999, la Commissione ritiene che l(cid:146)industria dell(cid:146)aviazione sia in un grado avanzato di preparazione per far fronte a possibili problemi nei paesi europei, conformemente ai piani intesi a raggiungere la conformit(cid:224) e a predisporre interventi qualora si verificassero delle emergenze. Questi piani trattano in modo soddisfacente aspetti direttamente connessi con la sicurezza. Non si possono per(cid:242) escludere limitazioni di capacit(cid:224) nei giorni dopo il passaggio. In modo piø specifico, per gli aeroporti internazionali negli Stati membri, l(cid:146)informazione disponibile indica che sono stati attuati o saranno completati in tempo per il passaggio, programmi esaustivi e generali per identificare e porre rimedio ad eventuali problemi Y2K. Da menzionare anche che, come chiesto dal Consiglio europeo a Colonia, la Commissione ha istituito nel luglio 1999 un gruppo di lavoro ad alto livello sul cambiamento di data del millennio. Questo gruppo ha tenuto riunioni mensili e continuer(cid:224) a riunirsi nel resto di quest(cid:146)anno per trattare vari aspetti del problema Y2K a livello comunitario. (2000/C 219 E/169) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2269/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Pericoli connessi all(cid:146)impiego di prodotti sanitari in PVC con elevato tenore di DIEF Dopo il ritiro dei giocattoli in PVC Green Peace attira ora l(cid:146)attenzione sul frequente uso, negli ospedali, di materiale medico, come flaconi contenenti sangue, siero o prodotti per l(cid:146)alimentazione parenterale, realizzati con lo stesso materiale e aventi un contenuto di DIEF 800 volte superiore ai limiti ammissibili


title: WRITTEN QUESTION E-2366/99 by Mark Watts (PSE) to the Commission. Commission reports on veterinary missions carried out in France and Greece.

eurovoc_concepts:
France
Germany
Greece
Netherlands
infringement procedure (EU)
national implementing measure
protection of animals
transport of animals
veterinary inspection

text: C 219 E/150 Official Journal of the European Communities EN 1. 8. 2000 Since all Member States received this report, which is also available on the Internet, appropriate to transmit again the same information through the rapid alert system for food. it is no longer (2000/C 219 E/190) WRITTEN QUESTION E-2362/99 by Stephen Hughes (PSE) to the Commission (13 December 1999) Subject: Criminal record disclosure of job applicants 1. Research cited by the European Offender Employment Forum reveals wide variations between different EU countries in the regulations for disclosure of past criminal record information to potential employers. Has the Commission made any assessment of the impact of these variations on either the free movement of labour within the EU or the employment prospects of ex-offenders? 2. The European Offender Employment Forum estimates that half a million people leave prisons in the EU every year and that many face acute problems in reintegrating back into the labour market. What measures is the Commission taking to support training and employment initiatives for ex-offenders and to tackle discrimination against them in employment? Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (18 January 2000) The variations between different Member States(cid:146) regulations on disclosure of past criminal record information to potential employers have such an indirect link with the free movement of labour that the Commission considers that these variations are not of particular relevance to the right to free movement. Within the European employment strategy, ex-offenders(cid:146) particular difficulties in acquiring relevant skills and in gaining access to the labour market are under guideline 9. This guideline recommends Member States to give special attention to the needs of the disabled, ethnic minorities and other groups and individuals who may be disadvantaged, and to develop appropriate forms of preventive and active policies to promote their integration into the labour market. Furthermore, social and economic re-integration of ex-offenders might also be covered by the incentive measures mentioned in Article 137 (ex Article 118) of the EC Treaty and designed to encourage co- operation between Member States through initiatives aimed at improving knowledge, developing exchanges of information and best practice and promoting innovative approaches. The Commission is currently preparing a draft programme on the basis of this article. (2000/C 219 E/191) WRITTEN QUESTION E-2366/99 by Mark Watts (PSE) to the Commission (13 December 1999) Subject: Commission reports on veterinary missions carried out in France and Greece On 23 February 1999, the Commission published a Mission Report on a veterinary mission to Greece. The Report revealed serious breaches in Greece of Council Directive 91/628/EEC (1) on the protection of animals during transport. The Report also pointed out that route plans for Spanish and Dutch sheep and French cattle, all destined for Greece, were missing or not correctly filled in in the Member States of origin. 1. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 219 E/151 The Commission has also published a Mission Report on a veterinary mission to France. This revealed serious breaches in France of Council Directive 91/628/EEC. The Report also pointed out that the Dutch and German authorities were allowing heifers to be sent on very long journeys, although in advanced pregnancy, and were accepting route plans which showed that transporters did not intend to respect the legal requirement that cattle must be unloaded and rested for 24 hours after 29 hours of transport. What steps is the Commission taking to require the Dutch, German, French and Greek authorities to ensure compliance with the requirements of Council Directive 91/628/EEC? (1) OJ L 340, 11. 12. 1991, p. 17. Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (19 January 2000) The Commission has recently opened infringement proceedings under Article 226 (ex Article 169) EC Treaty in relation to the breaches of Community animal welfare law mentioned in the report of a veterinary inspection mission to Greece cited by the Honourable Member. In relation to France, failure to comply with the rules of Council Directive 91/628/EC as amended by Council Directive 95/29/EC of 29 June 1995 concerning the protection of animals during transport (1) appears to be at least partially due to the fact that full transposition of the latter text by that Member State has only recently been completed. Infringement proceedings in respect of such incomplete transposition were opened and the case was brought before the Court of justice. It is the Commission(cid:146)s practice to withdraw such proceedings when the Commission is satisfied that the Member State has satisfied its obligations in relation to the transposition of the Directive. The Commission is also examining information concerning further apparent breaches of the relevant rules by France and will not hesitate to initiate additional Article 226 proceedings if necessary. The Commission is aware, both from information gathered during inspection missions and as a result of receipt of complaints from animal welfare organisations, that journeys which are in breach of the provisions of the above mentioned directives, notably in relation to time limits and resting, feeding and watering, are still frequently taking place. Consignments of livestock originating in some Member States are not always accompanied by a properly completed route plan. When such breaches come to the attention of the Commission it intervenes with the Member State concerned and is prepared to open infringement proceedings in appropriate cases. The Commission has recently convened a new working group on the protection of animals during long distance transport which aims to consider all the problems involved in the enforcement of the relevant directives and to find appropriate solutions. (1) OJ L 282, 15. 10. 1997. (2000/C 219 E/192) WRITTEN QUESTION E-2375/99 by Avril Doyle (PPE-DE) to the Commission (16 December 1999) Subject: Sheep production in Ireland and the UK Given the crisis in sheep production in Ireland and the UK, would the Commission indicate the EU ewe premium and the rural world premium on a regional basis to take account of Ireland and Britain(cid:146)s lamb prices which are 50 pence/60 pence lower respectively than French lamb prices? Would it remove sheep from extensification calculations, protect Irish sheep farmers from unfair competition from non-EU countries in the upcoming WTO negotiations and insist on the clear labelling of imported lamb?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2260/99 af María Sornosa Martínez (PSE) til Kommissionen. Beskyttelse af miljøet og den historiske arv i området Dos Llometes ved Valencia (Spanien).

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
Spain
application of EU law
environmental impact
heritage protection
historic site
protection of animal life
town planning

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/21 (2000/C 280 E/019) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2258/99 af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Skattedrłftelser Hvilke (cid:230)ndringer i EU(cid:146)s skattesystemer błr man efter Kommissionens mening drłfte p(cid:229) den n(cid:230)ste 1. regeringskonference? Stłtter Kommissionen navnlig indfłrelsen af kvalificeret flertal ved afstemninger om visse skatte- 2. spłrgsm(cid:229)l, og i bekr(cid:230)ftende fald, hvilke? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (11. februar 2000) Som det fremg(cid:229)r af Kommissionens udtalelse af 26. januar 2000 (1), er det Kommissionens opfattelse, at eftersom beskatning og social sikkerhed afspejler de nationale lovgivningsmyndigheders grundl(cid:230)ggende retningslinjer inden for social og łkonomisk politik og solidaritet, s(cid:229) er disse omr(cid:229)der afgłrende for borgernes nationalpolitiske valg, og enstemmigheden błr derfor generelt set bibeholdes. Kommissionen er dog af den opfattelse, at visse aspekter inden for de to omr(cid:229)der er ulłseligt forbundet med det indre marked og błr afgłres ved kvalificeret flertal. Det g(cid:230)lder navnlig i de tilf(cid:230)lde, hvor de kan fłre til forskelsbehandling, dobbelt beskatning eller skatteunddragelse. Det skal understreges, at det ikke er hensigten at g(cid:229) i retning af en generel harmonisering af de nationale systemer, skattegrundlag og skattesatser. Kvalificeret flertal błr derudover anvendes i de tilf(cid:230)lde, hvor lovgivningen allerede er harmoniseret, s(cid:229)ledes at de eksisterende regler kan forenkles og moderniseres og anvendes mere ensartet. Det g(cid:230)lder is(cid:230)r det f(cid:230)lles momssystem, samt oms(cid:230)tning af og kontrol med punkafgiftspligtige varer. Endelig er Kommissionen fast besluttet p(cid:229) at bek(cid:230)mpe svig, som er blevet et stigende problem, siden de afgiftsm(cid:230)ssige gr(cid:230)nser for varer blev oph(cid:230)vet og kapitalbev(cid:230)gelserne liberaliseret. Kvalificeret flertal błr derfor ogs(cid:229) anvendes i forbindelse med foranstaltninger, der har til form(cid:229)l at forhindre skatteunddragelse og skattesvig. Kommissionen vil senere frems(cid:230)tte detaljerede forslag vedrłrende dette emne p(cid:229) regeringskonferencen. (1) »Tilpasning af institutionerne med henblik p(cid:229) udvidelsen« (cid:129) Kommissionens udtalelse i henhold til artikel 48 i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union om indkaldelsen af en konference mellem repr(cid:230)sentanter for medlemssta- ternes regeringer med henblik p(cid:229) (cid:230)ndring af traktaterne (cid:129) KOM(00) 34. (2000/C 280 E/020) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2260/99 af Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Beskyttelse af miljłet og den historiske arv i omr(cid:229)det Dos Llometes ved Valencia (Spanien) I omr(cid:229)det Dos Llometes de Massarojos (Valencia) er der planer om et urbaniseringsprojekt, som ifłlge klager fra beboerne og forskellige organisationer er i strid med bestemmelserne vedrłrende beskyttelse af miljłet og den historiske arv. Klagerne (fłrst og fremmest Colla Ecologista de Massarojos) har indbragt klage mod den virksomhed, der st(cid:229)r bag projektet (Onofre Miguel) ved forundersłgelsesdomstol nr. 14 i Valencia. Klagen stłttes dels p(cid:229) en rapport udarbejdet af Societat Valenciana d(cid:146)Ornitologia, hvoraf det fremg(cid:229)r, at omr(cid:229)det er levested for 65 C 280 E/22 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 fuglearter, hvoraf de 47 er beskyttede, og dels p(cid:229) resultatet af en undersłgelse foretaget af Universitat de Valencia, hvori omr(cid:229)det be tegnes som »en pal(cid:230)ontologisk forekomst, som kan indeholde fossiler af en alder p(cid:229) n(cid:230)sten 10 millioner (cid:229)r«. Vil Kommissionen s(cid:230)tte sig ind i rapporten fra Societat Valenciana d(cid:146)Ornitologia for at afgłre, om de p(cid:229)g(cid:230)ldende arter er beskyttet af direktiv 79/409/E(cid:216)F (1) om beskyttelse af vilde fugle og i bekr(cid:230)ftende fald gribe ind over for denne formodede overtr(cid:230)delse af f(cid:230)llesskabslovgivningen? Kan Kommissionen ligeledes afgłre, om Dos Llometes-projektet overtr(cid:230)der f(cid:230)llesskabslovgivningen, n(cid:230)rmere bestemt direktiv 92/43/E(cid:216)F (2) om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter? Vil Kommissionen anmode de kompetente myndigheder om oplysninger om, hvorvidt der i forbindelse med Dos-Llometes-projektet er jf. direktiv 85/337/E(cid:216)F (3)? foretaget en undersłgelse af indvirkningen p(cid:229) miljłet, Mener Kommissionen ikke, at den łdel(cid:230)ggelse af den historiske arv, som urbaniseringen af Dos Llometes vil medfłre, vil v(cid:230)re direkte i strid med bestemmelserne i dens henstilling 75/65/E(cid:216)F (4) til medlems- staterne om beskyttelse af arkitektur- og naturarven? (1) (2) (3) (4) EFT L 103 af 25. 4. 1979, s. 1. EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7. EFT L 175 af 5. 7. 1985, s. 40. EFT L 21 af 28. 1. 1975, s. 22. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (24. januar 2000) Kommissionen har ikke kendskab til de af det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vnte forhold. Den er rede til at undersłge rapporten fra »Societat Valenciana d(cid:146)Ornitologia« for at finde ud af, om de arter, der er n(cid:230)vnt i klagen til den nationale undersłgelsesdommer, er beskyttet i henhold til R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle. I s(cid:229) fald vil Kommissionen anmode de spanske myndigheder om at frems(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger. Det er nłdvendigt at kende projektet »Les Dos Llometes« for at afgłre, om der er formodning om overtr(cid:230)delse af EF-lovgivningen, dvs. R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter. De spanske myndigheder har dog ikke n(cid:230)vnt den p(cid:229)g(cid:230)ldende zone, Les Dos Llometes de Massarrojos (Valencia), i den nationale liste over lokaliteter af f(cid:230)llesskabsbetydning, som vil kunne integreres i Natura 2000-nettet. Kommissionen kan derfor ikke ud fra de oplysninger, det (cid:230)rede medlem har forelagt, afgłre, om der er sket en overtr(cid:230)delse af direktiv 92/43/E(cid:216)F. Kommissionen er ikke klar over, om der er foretaget en vurdering af det omhandlede projekts indvirkning p(cid:229) miljłet i henhold til R(cid:229)dets direktiv 85/337/E(cid:216)F af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning p(cid:229) miljłet. Men det skal dog n(cid:230)vnes, at projekter, der bl. a. p(cid:229) grund af deres art, dimensioner eller placering kan f(cid:229) v(cid:230)sentlig indvirkning p(cid:229) miljłet, skal undergives en vurdering, inden de kan godkendes, jf. artikel 2 i direktivet. Denne bestemmelse g(cid:230)lder for de projekter, der er n(cid:230)vnt i bilag I og II til direktivet. I artikel 4, stk. 2, er det fastsat, at de i bilag II n(cid:230)vnte projekter skal vurderes, n(cid:229)r medlemsstaterne finder, at det er p(cid:229)kr(cid:230)vet p(cid:229) grund af deres karakter. Da direktiv 85/337/E(cid:216)F finder anvendelse i dette tilf(cid:230)lde, skulle det n(cid:230)vnte projekt v(cid:230)re omfattet af bilag II til direktivet. Projekter af denne kategori skal vurderes i overensstemmelse med artikel 5-10 i direktivet, n(cid:229)r medlemsstaten finder, at det er p(cid:229)kr(cid:230)vet p(cid:229) grund af deres karakter. Det skal bem(cid:230)rkes, at direktiv 85/337/E(cid:216)F er blevet (cid:230)ndret ved direktiv 97/11/EF (1). Men i henhold til artikel 3, stk. 2, i direktiv 97/11/EF g(cid:230)lder bestemmelserne i direktiv 85/337/E(cid:216)F som affattet inden n(cid:230)rv(cid:230)rende (cid:230)ndring, hvis en ansłgning om tilladelse er forelagt inden 14. marts 1999. 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/23 Med hensyn til spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt Les Dos Llometes-projektet er i strid med bestemmelserne i Kommissionens henstilling 75/65/E(cid:216)F af 20. december 1974 til medlemsstaterne om beskyttelse af arkitektur- og naturarven, skal det n(cid:230)vnes, at i den afledte f(cid:230)llesskabsret er henstillinger ikke bindende for medlemsstaterne. (1) EFT L 73 af 14. 3. 1997. (2000/C 280 E/021) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2290/99 af Carlos Carnero GonzÆlez (PSE) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: Skibsv(cid:230)rftsindustriens fremtid i Europa Den 5. november 1999 blev der gennemfłrt en strejke p(cid:229) fire timer i skibsv(cid:230)rftssektoren, som den Europ(cid:230)iske Faglige Samarbejdsorganisation havde organiseret for denne sektors overlevelse under sloganet »Arbejde til skibsv(cid:230)rfterne (cid:129) en fremtid for Europa«. Den 9. november behandlede R(cid:229)det (industri) netop situationen i denne sektor. I Spanien, der traditionelt har haft en betydelig skibsv(cid:230)rftsindustri, blev der den 27. oktober 1999 strejket to timer i alle Grupo Astilleros Espaæoles(cid:146) afdelinger for sektorens overlevelse og mod Sociedad Espaæola de Participaciones Industriales(cid:146) privatisering af Astander. Samtidig blev det kendt, at Kommissionen over for den spanske regering kr(cid:230)vede tilbagebetaling af over 18 mia. pesetas, der var blevet givet som skattegodtgłrelser til skibsv(cid:230)rftssektoren, fordi det blev betragtet som statsstłtte. Nłdvendigheden af at sikre en fremtid for skibsv(cid:230)rftssektoren błr v(cid:230)re en absolut prioritet for Den Europ(cid:230)iske Union af łkonomiske, sociale og besk(cid:230)ftigelsesm(cid:230)ssige (cid:229)rsager. Det błr ske efter gensidig aftale med fagforbundene og fłrst og fremmest for at sikre besk(cid:230)ftigelsen i en konkurrencedygtig offentlig sektor. 1. Hvilke foranstaltninger kan R(cid:229)det foresl(cid:229) til sikring af skibsv(cid:230)rftsindustriens overlevelse med henblik p(cid:229) młdet i november? 2. Har R(cid:229)det kendskab til privatiseringen af Astander, og mener det i alvor, at en afvikling af den offentlige sektor er det, der skal til for at sikre produktion og besk(cid:230)ftigelse? 3. Hvad mener R(cid:229)det om den dumping, som praktiseres af Korea eller Japan p(cid:229) dette omr(cid:229)de? (2000/C 280 E/022) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2311/99 af Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: Stłtte til skibsbygningsindustrien Den europ(cid:230)iske skibsbygningsindustri st(cid:229)r over for alvorlige problemer. Det błr v(cid:230)re en prioritet for Den Europ(cid:230)iske Union at sikre fremtiden for en konkurrencedygtig skibsbygningsindustri, som bidrager til den łkonomiske og sociale udvikling og opretholder besk(cid:230)ftigelsen i en r(cid:230)kke regioner, som i forvejen lider under en hłj arbejdslłshed. Kommissionen erkender i sin rapport til R(cid:229)det om skibsbygningsindustrien p(cid:229) verdensplan, at statsstłtten til skibsbygningsindustrien i Sydkorea destabiliserer verdensmarkedet inden for sektoren. Har Kommis- sionen kvantificeret denne stłtte med henblik p(cid:229) at kunne planl(cid:230)gge foranstaltninger til afhj(cid:230)lpning af situationen? R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1540/98 (1) fasts(cid:230)tter nye regler for statsstłtte til skibsbygningsindustrien, som g(cid:230)lder frem til december 2000. P(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen at forl(cid:230)nge stłtten til den europ(cid:230)iske skibs- bygning som forsigtighedsforanstaltning, s(cid:229) l(cid:230)nge undersłgelsen af stłtteordningerne i Sydkorea p(cid:229)g(cid:229)r?


title: Komission direktiivi 1999/97/EY, annettu 13 päivänä joulukuuta 1999, alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) annetun neuvoston direktiivin 95/21/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
harbour installation
international standard
maritime safety
maritime transport
prevention of pollution
working conditions

text: 23. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 331/67 KOMISSION DIREKTIIVI 1999/97/EY, annettu 13 päivänä joulukuuta 1999, alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttö- valtaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) annetun neuvoston direktiivin 95/21/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvä- listen standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) 19 päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/21/EY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 98/ 42/EY (2), ja erityisesti sen 19 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) 4) 5) On otettava huomioon Kansainvälisen merenkulkujär- jestön (IMO) yleissopimusten, pöytäkirjojen, sääntöjen ja päätöslauselmien voimaan tulleet muutokset sekä Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan (MOU) yhteydessä tapahtunut kehitys. Tietojen julkaiseminen yhteisön satamiin pysäytetyistä aluksista direktiivin 95/21/EY mukaisesti voi osoittautua yllykkeeksi laivanvarustajille korjata puutteet kuitenkaan heitä siihen pakottamatta ja lisätä turvallisuuskysy- mysten tiedostamista laivateollisuudessa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi julkaistavien tietojen luetteloa olisi laajennettava ja siihen olisi erityisesti sisäl- tiedot kyseisestä aluk- lytettävä yksityiskohtaisemmat sesta, pysäyttämisestä ja toteutetuista toimista sekä tiedot aluksista, joilta on evätty pääsy yhteisön satamiin. Olisi määriteltävä entistä selkeämmin, milloin aluksen pysäyt- luokituslaitosten tämiseen johtaneet puutteet tutkimusvastuisiin. Tällaisten toimenpiteiden tehok- kuutta olisi parannettava julkaisemalla tiedot entistä useammin eli kuukausittain. liittyvät Alusten tarkastamista koskevien tietojen avoimuuden lisääminen on tarpeellinen ja tärkeä osa meriliikenteen laadun parantamista sekä yhteisössä että maailmanlaajui- sesti. Jäsenvaltioiden ja komission olisi yhteistyössä määriteltävä menetelmät kyseisten tietojen julkaisemi- seksi laajemmin ja nopeammin. toteutettava oikeudellisten Jäsenvaltioiden olisi tarvittavat toimenpiteet poistamiseksi joka sisältää tiedot sellaisen luettelon julkaisemiselta, tarkastetuista ja pysäytetyistä aluksista sekä aluksista, joilta on evätty pääsy yhteisön satamiin, erityisesti muut- esteiden kaikki 6) 7) 8) tamalla tarvittaessa tietosuojaa koskevaa kansallista lain- säädäntöään. perusteella. Liitteessä I olevassa II osassa tarkoitettua yleistä kohden- tamistekijää on parannettava sen käytöstä saadun koke- muksen voidaan mukauttaa useasti Pariisin MOU:n yhteydessä ja se voidaan myöhemmin sisällyttää Sirenac-järjestelmään. Aluksen kohdentamistekijän arvon saa selville Sirenac- tietokannasta. Tämän vuoksi ei ole tarpeen sisällyttää kyseistä arvoa direktiiviin 95/21/EY. Kohdentamistekijää Direktiivin 95/21/EY liitteessä II oleva luettelo todistus- kirjoista ja muista asiakirjoista olisi muutettava kansain- väliseen lainsäädäntöön tehtyjen ja voimaan tulleiden muutosten huomioon ottamiseksi. Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 93/75/ETY (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 98/74/EY (4), 12 artiklan mukai- sesti perustetun komitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Muutetaan direktiivi 95/21/EY seuraavasti: 1) Muutetaan 2 artikla seuraavasti: a) Korvataan 1 kohdassa ilmaisu ”1 päivänä heinäkuuta 1998 voimassa olevia” ilmaisulla ”1 päivänä heinäkuuta 1999 voimassa olevia”; b) Korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”sellaisena kuin se on 14 päivänä tammikuuta 1998” ilmaisulla ”sellaisena kuin se on 14 päivänä heinäkuuta 1999”. 2) Korvataan 15 artikla seuraavasti: ”15 artikla Tietojen antaminen Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on 1. toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että liitteessä VIII olevassa I osassa luetellut tiedot aluksista, jotka on pysäytetty jossakin jäsenvaltion satamassa tai joilta on evätty pääsy johonkin jäsenvaltion satamaan edellisen kuukauden kuluessa, julkaistaan vähintään kerran kuukau- dessa. (1) EYVL L 157, 7. 7. 1995, s. 1. (2) EYVL L 184, 27. 6. 1998, s. 40. (3) EYVL L 247, 5. 10. 1993, s. 19. (4) EYVL L 276, 13. 10. 1998, s. 7. L 331/68 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 23. 12. 1999 Liitteessä VIII olevassa I ja II osassa tarkoitetut, 2. Sirenac-järjestelmästä saatavat jäsenvaltioiden sata- missa tarkastetuista aluksista on julkaistava asianmukaisin teknisin järjestelyin mahdollisimman pian sen jälkeen, kun tarkastus on saatettu päätökseen tai pysäyttämismääräys on kumottu. tiedot 3. Jäsenvaltioiden ja komission on määritettävä yhteis- työssä 2 kohdassa tarkoitetut asianmukaiset tekniset järjes- telyt. Sirenac-tietojärjestelmää muutetaan tarvittaessa edellä 4. mainittujen vaatimusten täyttämiseksi. ” 3) Muutetaan liite I tämän direktiivin liitteessä säädetyllä tavalla. 4) Muutetaan liite II seuraavasti: a) Korvataan 2 kohdan 7 luetelmakohta seuraavasti: ”— Vapautuskirja ja tarvittaessa luettelo lastista” b) Lisätään 28 kohdan jälkeen seuraavat kohdat: ”29. Jätehuoltosuunnitelma ja jätepäiväkirja 30. Päätöksenteon tukijärjestelmä matkustaja-alusten päällikköjä varten 31. Etsintä- ja pelastustoimien yhteistyösuunnitelma säännöllisillä reiteillä liikennöiviä matkustaja-aluksia varten 32. Matkustaja-alusten liikenteen harjoittamisen rajoi- tuksia koskeva luettelo 33. Irtolastialuskirja 34. Irtolastialusten lastaus- ja purkusuunnitelma. ” 5) Lisätään uusi liite VIII tämän direktiivin liitteen mukaisesti. 2 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudatta- misen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 12 kuukautta tämän direktiivin antamisen jälkeen. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoite- tuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset komissiolle. 3 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 4 artikla Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 1999. Komission puolesta Loyola DE PALACIO Varapuheenjohtaja 23. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 331/69 1) Muutetaan liite I seuraavasti: a) Lisätään I osan 6 kohtaan ilmaisun ”poistettu” jälkeen ilmaisu ”toistaiseksi tai pysyvästi”. LIITE b) Korvataan II osa seuraavasti: ”II Yleinen kohdentamistekijä Seuraavien alusten katsotaan olevan ensisijaisesti tarkastuksen tarpeessa. 1. Alukset, jotka käyvät jäsenmaan satamassa ensimmäistä kertaa tai 12 kuukauden tai sitä pidemmän poissaolon jälkeen. Soveltaessaan näitä perusteita jäsenvaltioiden on myös otettava huomioon MOU-valti- oiden suorittamat tarkastukset. Jos tästä ei ole olemassa tietoa, jäsenvaltioiden on luotettava olemassa olevaan Sirenac-tietoon ja tarkastettava sellaiset alukset, joita ei ole rekisteröity Sirenac-tietokantaan sen 1 tammikuuta 1993 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen. 2. Alukset, joita yksikään jäsenvaltio ei ole tarkistanut edeltävien kuuden kuukauden aikana. 3. Alukset, joiden rakennetta ja laitteistoa koskevien, yleissopimusten mukaisesti annettujen lakisääteisten todistusten tai luokitustodistusten myöntäjä on laitos, jota ei ole tunnustettu alusten tarkastamiseen ja katsastamiseen valtuutettuja laitoksia sekä merenkulun viranomaisten asiaan liittyviä toimia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista 22 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/ 57/EY säännösten mukaisesti (EYVL L 319, 12. 12. 1994, s. 20). 4. Alukset, joiden lippuvaltio esiintyy MOU:n vuosikatsauksessa julkaistavassa kolmen vuoden jatkuvan keskiarvon taulukossa, josta ilmenevät keskimääräistä lukuisammat pysäyttämiset ja viivyttämiset. 5. Alukset, joille on annettu lupa lähteä jäsenvaltion satamasta tietyillä ehdoilla: a) puutteet, jotka on korjattava ennen lähtöä b) puutteet, jotka on korjattava seuraavassa satamassa c) puutteet, jotka on korjattava seuraavien 14 päivän kuluessa d) puutteet, joiden osalta on määritelty muita ehtoja. Jos alukseen kohdistuva toimenpide on toteutettu ja kaikki puutteet on korjattu, huomioon. tämä otetaan 6. Alukset, joissa on havaittu puutteita aikaisemman tarkastuksen aikana; puutteiden lukumäärän mukaan. 7. Alukset, jotka on pysäytetty edelliseen satamaan. 8. Alukset, joiden lippuvaltio ei ole ratifioinut kaikkia tämän direktiivin 2 artiklassa mainittuja kansainvälisiä yleissopimuksia. 9. Alukset, joiden lippuvaltiossa on keskiarvoa suurempi puutteiden esiintymistiheys. 10. Alukset, joiden luokassa on keskiarvoa enemmän puutteita. 11. Alukset, jotka kuuluvat luokkiin, jotka on määrätty laajennetun tarkastuksen piiriin (tämän direktiivin 7 artiklan mukaisesti). 12. Muut yli 13 vuotta vanhat alukset. Edellä mainittujen alusten tärkeysjärjestyksen määrittämisessä toimivaltaisen viranomaisen on otettava huomioon Sirenac-tietojärjestelmässä näkyvän yleisen kohdentamistekijän osoittama järjestys Pariisin MOU:n liitteessä I olevan 1 jakson mukaisesti. Mitä suurempi kohdentamistekijän arvo on, sitä ensisijaisempi tarkastus on. Kohdentamistekijä on edellä mainittujen alukseen sovellettavien kohdentamistekijän arvojen yhteenlaskettu määrä, kuten MOU:ssa on määritelty. Kohtia 5, 6 ja 7 sovelletaan ainoastaan viimeisten 12 kuukauden aikana suoritettuihin tarkastuksiin. Yleisen kohdentamistekijän arvo ei saa olla pienempi kuin kohtien 3, 4, 8, 9, 10, 11 ja 12 arvojen yhteenlaskettu määrä. Jos komissio kolmen kuukauden kuluessa uusien kohdentamistekijöiden käyttöönotosta MOU:n yhteydessä katsoo, että arvot eivät ole asianmukaiset, se voi päättää direktiivin 95/21/EY 19 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, ettei mainittuja arvoja käytetä direktiivin soveltamisessa. ” 2) Lisätään uusi liite VIII: ”LIITE VIII Tietojen julkaiseminen alusten pysäyttämisistä ja tarkastuksista jäsenvaltioiden satamissa (kuten 15 artiklassa säädetään) I Direktiivin 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti julkaistujen tietojen on sisällettävä L 331/70 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 23. 12. 1999 — aluksen nimi — IMO-numero — alustyyppi — vetoisuus (bruttovetoisuus) — rakennusvuosi — aluksenomistajan tai liikenteenharjoittajan nimi ja osoite — lippuvaltio — tarpeen mukaan luokituslaitos tai luokituslaitokset, jotka ovat myöntäneet alukselle mahdolliset luokitustodis- tukset — luokituslaitos tai luokituslaitokset ja/tai mahdolliset muut osapuolet, jotka ovat myöntäneet alukselle todistuksia lippuvaltion puolesta, mukaan luettuna maininta myönnetyistä todistuksista yleissopimusten mukaisesti — pysäyttämisten määrä edeltävien 24 kuukauden aikana — pysäyttämismaa ja -satama — päivämäärä, jolloin pysäyttämismääräys on kumottu — pysäyttämisaika päivinä — havaittujen puutteiden määrä ja pysäyttämisen syyt tarkasti ja täsmällisesti ilmaistuina — epäämisen syy selvästi ja täsmällisesti ilmaistuna, jos alukselta on evätty pääsy yhteisön satamiin — tieto siitä, oliko luokituslaitoksella tai jollain muulla tutkimuksen tehneellä yksityisellä laitoksella vastuu puutteista, jotka yksin tai yhdessä johtivat aluksen pysäyttämiseen — kuvaus toteutetuista toimenpiteistä aluksella, jolle on annettu lupa siirtyä lähimmälle sopivalle korjaustelakalle tai jolta on evätty pääsy yhteisön satamiin. II Tarkastettuja aluksia koskevissa, 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti julkaistuissa tiedoissa on ilmoitettava seuraavat seikat: — aluksen nimi — IMO-numero — alustyyppi — vetoisuus (bruttovetoisuus) — rakennusvuosi — aluksenomistajan tai liikenteenharjoittajan nimi ja osoite — lippuvaltio — tarpeen mukaan luokituslaitos tai luokituslaitokset, jotka ovat myöntäneet alukselle mahdolliset luokitustodis- tukset — luokituslaitos tai luokituslaitokset ja/tai mahdolliset muut osapuolet, jotka ovat myöntäneet alukselle todistuksia lippuvaltion puolesta, mukaan luettuna maininta myönnetyistä todistuksista yleissopimusten mukaisesti — tarkastusmaa, -satama ja -päivä — puutteiden määrä luokittain. ”


title: PERGUNTA ESCRITA P-2422/99 apresentada por Hiltrud Breyer (Verts/ALE) à Comissão. Ajudas aos sectores do carvão e da energia nuclear.

eurovoc_concepts:
EU policy
France
Germany
coal industry
control of State aid
energy policy
nuclear industry
renewable energy

text: 18. 7. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 203 E/171 O acordo entre a Comunidade e os Estados Unidos de 18 de Maio de 1998 representa um conjunto de compromissos de ambas as partes para uma resolu(cid:231)ªo cabal das questıes bilaterais levantadas pela legisla(cid:231)ªo extraterritorial dos Estados Unidos. Este conjunto de compromissos precavŒ eventuais medidas que a Comunidade venha a tomar no (cid:226)mbito da Organiza(cid:231)ªo Mundial do ComØrcio (OMC) no sentido de que essa legisla(cid:231)ªo seja declarada incompat(cid:237)vel com os compromissos comerciais multilaterais dos Estados Unidos. Desde que foi alcan(cid:231)ado esse acordo e atØ ao momento, nªo foram tomadas quaisquer medidas contra empresas ou pessoas da Comunidade no (cid:226)mbito da lei Helms-Burton. A Comunidade deixou, contudo, bem claro, na altura do acordo, que se comprometia a nªo procurar estabelecer um painel OMC contra as leis Helms-Burton ou de san(cid:231)ıes ao Irªo e (cid:224) L(cid:237)bia apenas enquanto nªo fossem tomadas medidas contra empresas ou pessoas da Comunidade no (cid:226)mbito dessas leis. Em recentes contactos de alto n(cid:237)vel com os Estados Unidos, a Comissªo manifestou inequivocamente a sua posi(cid:231)ªo sobre a questªo Helms-Burton e as preocupa(cid:231)ıes da Comunidade acerca do caso Sol-MeliÆ. Os Estados Unidos foram instados a honrar os seus compromissos no (cid:226)mbito do conjunto de compromissos de 18 de Maio de 1998 em rela(cid:231)ªo ao T(cid:237)tulo IV da lei Helms-Burton. A Comissªo estÆ a acompanhar de perto a questªo e manterÆ o Parlamento informado sobre qualquer evolu(cid:231)ªo significativa da situa(cid:231)ªo. (2000/C 203 E/221) PERGUNTA ESCRITA E-2409/99 apresentada por Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Recessªo demogrÆfica na UE A recessªo demogrÆfica na UE Ø um facto bem patente se se observar que as taxas de natalidade desceram a n(cid:237)veis jamais obtidos em tempo de paz ou de inexistŒncia de grandes epidemias, isto Ø, 1,45 filhos por mulher. Nos pa(cid:237)ses do Sul nem chega a superar os valores de 1,2 (Espanha, Portugal e ItÆlia) e 0,8 (em certas regiıes como a Galiza, os L(cid:228)nder do Leste alemªo e o Norte de ItÆlia). Poderia a Comissªo indicar se estÆ a seguir este tema do envelhecimento da popula(cid:231)ªo europeia e se foram propostas quaisquer medidas para aumentar o crescimento demogrÆfico? Resposta dada pela Sra Diamantopoulou em nome da Comissªo (21 de Dezembro de 1999) Remete-se a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para a resposta (cid:224) pergunta escrita E-1830/99 do Senhor Deputado Mar(cid:237)nos (1). (1) JO C 170 E de 20. 6. 2000, p. 110. (2000/C 203 E/222) PERGUNTA ESCRITA P-2422/99 apresentada por Hiltrud Breyer (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo Objecto: Ajudas aos sectores do carvªo e da energia nuclear (13 de Dezembro de 1999) De acordo com o Livro Branco sobre as energias renovÆveis, cumpre (cid:224) Comissªo adoptar medidas contra as ajudas aos sectores do carvªo e da energia nuclear. 1. a) b) Que medidas adoptou a Comissªo contra ajudas directas ao sector do carvªo contra ajudas indirectas ao sector do carvªo C 203 E/172 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 18. 7. 2000 c) d) 2. contra ajudas directas ao sector da energia nuclear contra ajudas indirectas ao sector da energia nuclear? Em caso negativo, poderÆ a Comissªo informar quando serªo tomadas medidas concretas? 3. PoderÆ a Comissªo explicar por que motivo nªo deu seguimento a numerosas queixas contra ajudas directas ou indirectas ao sector nuclear, por exemplo, a queixa da EDF ou reservas nªo tributadas da indœstria nuclear alemª, assim como indica(cid:231)ıes respeitantes a ajudas nªo notificadas e nªo puniu as infrac(cid:231)ıes? 4. Concorda a Comissªo que o nªo cumprimento da missªo que lhe incumbe de p(cid:244)r termo (cid:224)s ajudas aos sectores do carvªo e da energia nuclear dÆ origem a distor(cid:231)ıes da concorrŒncia, assim como a uma viola(cid:231)ªo do Tratado, suscitando igualmente na opiniªo pœblica a impressªo de que a Comissªo dificulta deliberadamente as condi(cid:231)ıes de concorrŒncia aplicÆveis (cid:224)s energias renovÆveis? Resposta dada por Loyola de Palacio em nome da Comissªo (20 de Dezembro de 1999) No que respeita ao carvªo, a Comissªo aprovou, em 28 de Dezembro de 1993, o regime comunitÆrio das interven(cid:231)ıes dos Estados-membros a favor da indœstria do carvªo (Decisªo no 3632/93/CECA) (1), que prevŒ, para o per(cid:237)odo de 1994-2002, a diminui(cid:231)ªo gradual das ajudas, no (cid:226)mbito de planos de reestrutura(cid:231)ªo e de redu(cid:231)ªo de actividade. Na maioria dos casos, o ritmo da reestrutura(cid:231)ªo Ø condicionado pela necessidade de encontrar solu(cid:231)ıes para os problemas sociais e regionais que lhes estªo associados. Os sistemas de ajudas indirectas foram abolidos. Relativamente (cid:224) energia nuclear, o Tratado Euratom nªo comporta disposi(cid:231)ıes referentes (cid:224) concorrŒncia e (cid:224)s ajudas do Estado. As alega(cid:231)ıes de concessªo de ajudas do Estado para a produ(cid:231)ªo de electricidade nuclear no territ(cid:243)rio da Comunidade nunca foram provadas. A Comissªo estÆ consciente da necessidade de refor(cid:231)ar a promo(cid:231)ªo de energias renovÆveis de modo a que a Comunidade possa concretizar o objectivo indicativo de uma contribui(cid:231)ªo de 12 % das fontes de energia renovÆveis para o consumo energØtico da Comunidade atØ 2010. A Comissªo lan(cid:231)ou recentemente uma campanha de promo(cid:231)ªo que visa estimular o investimento privado neste sector, com especial t(cid:243)nica nas tecnologias pr(cid:243)ximas do mercado, designadamente a energia solar, e(cid:243)lica e biomassa. A Comissªo estÆ actualmente a considerar outras iniciativas para promover as energias renovÆveis, com especial incidŒncia em medidas relacionadas com o funcionamento do mercado interno da electricidade. indicado no Livro Branco sobre fontes de energia renovÆveis (2), mencionado pelo Tal como foi Sr. Deputado, para cumprir os compromissos assumidos em Kioto em matØria de emissªo de gases de estufa, assume crucial import(cid:226)ncia um aumento significativo da penetra(cid:231)ªo no mercado das energias renovÆveis. Tal como anunciado no Livro Branco, a Comissªo estÆ actualmente a considerar altera(cid:231)ıes (cid:224)s directrizes comunitÆrias no dom(cid:237)nio da ajuda estatal destinada (cid:224) protec(cid:231)ªo ambiental, a fim de ter em devida conta a necessidade de refor(cid:231)ar a posi(cid:231)ªo competitiva das fontes de energia renovÆveis e suas caracter(cid:237)sticas espec(cid:237)ficas. JO L 329 de 30. 12. 1993. (1) (2) COM(97) 599 final. (2000/C 203 E/223) PERGUNTA ESCRITA E-2435/99 apresentada por Astrid Thors (ELDR) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Poss(cid:237)vel utiliza(cid:231)ªo abusiva das ajudas da Uniªo Europeia Segundo um artigo publicado no Sunday Times em 7 de Novembro de 1999, jovens frequentadores de «raves» serªo enviados a Amsterdªo, com o aval do National Health Service (Servi(cid:231)o Nacional de Saœde) e da Uniªo Europeia, para participarem no que jÆ foi criticado como sendo um curso sobre cocktails de drogas


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2336/99 υποβολή: Anna Karamanou (PSE) προς το Συμβούλιο. Θανατηφόρες βλάβες στηνγεία από τη ραδιενεργό ακτινοβολία των κινητών τηλεφώνων.

eurovoc_concepts:
European social policy
health control

text: 24. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 303 E/49 kano·nvn poy isxy·oyn se ue·mata telv·n. Ea·n diapistvuoy·n periptv·seiw mh symmo·rfvshw, h Epitroph· pa·nta kinei· tiw aparai·thtew diadikasi·ew. Sto a·ruro 5 para·grafow 2, prv·th fra·sh, thw odhgi·aw 85/73/CEE proble·petai o·ti: «Apagorey·etai opoi- adh·pote a·mesh h· e·mmesh epistrofh· tvn telv·n poy proble·pontai apo· thn paroy·sa odhgi·a». (cid:221)stera apo· ayta·, h Epitroph· ua apeyuynuei· stiw germanike·w arxe·w prokeime·noy na apokth·sei tiw kata·llhlew plhrofori·ew o·son afora· thn apallagh· y·coyw 150. 000 DM poy le·getai o·ti pragmatopoih·uhke se e·na krati·dio thw Germani·aw. (2000/C 303 E/043) GRAPTH ERVTHSH E-2336/99 ypobolh·: Anna Karamanou (PSE) prow to Symboy·lio (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Uanathfo·rew bla·bew sthn ygei·a apo· th radienergo· aktinoboli·a tvn kinhtv·n thlefv·nvn Pro·sfatew e·reynew soyhdv·n episthmo·nvn, alla· kai a·llvn eidikeyme·nvn se ue·mata dhmo·siaw ygei·aw episthmo·nvn, apoka·lycan o·ti h xrh·sh tvn kinhtv·n thlefv·nvn, lo·gv thw radiene·rgeiaw poy aktinoboloy·n, eyuy·netai gia sobare·w bla·bew ston anurv·pino organismo·, o·pvw gia thn emfa·nish kai ana·ptyjh karkinogo·nvn o·gkvn ston egke·falo, akoystikv·n neyrvma·tvn kai leitoyrgikv·n genetikv·n blabv·n. Ervta·tai to Symboy·lio, ti me·tra kai ti politike·w prvtoboyli·ew proti·uetai na anala·bei gia thn asfalh· leitoyrgi·a thw kinhth·w thlefvni·aw kai thn prostasi·a thw ygei·aw tvn politv·n; Apa·nthsh (10/11 Aprili·oy 2000) To Symboy·lio, ba·sei miaw pro·tashw thw Epitroph·w kai afoy· zh·thse th gnv·mh toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy, eje·dvse, stiw 12 Ioyli·oy 1999, sy·stash peri· toy periorismoy· thw e·kueshw toy koinoy· se hlektromagnhtika· pedi·a (0 Hz (cid:129) 300 GHz) (1), h opoi·a aposkopei· sth dhmioyrgi·a koinotikoy· plaisi·oy o·son afora· thn e·kuesh se hlektromagnhtika· pedi·a, me sto·xo thn prostasi·a toy koinoy·. Ayth· h sy·stash, poy sthri·zetai mo·non se episthmonika· apodedeigme·new epiptv·seiw, perilamba·nei basikoy·w periorismoy·w kai epi·peda anafora·w gia thn e·kuesh se aktinoboli·ew apo· hlektromagnhtika· pedi·a poy dhmioyrgoy·n oi hlektrike·w syskeye·w, o·pvw ta kinhta· thle·fvna. H sy·stash basi·zetai se gnv·mh thw Dieunoy·w Epitroph·w gia thn prostasi·a apo· tiw mh ionti·zoysew aktinoboli·ew (ICNIRP), thn opoi·a e·xei epikyrv·sei h episthmonikh· syntonistikh· epitroph· thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w. (cid:211)son afora· eidiko·tera tiw makropro·uesmew epiptv·seiw stiw opoi·ew anafe·retai h ajio·timh ka boyleyth·w, to Symboy·lio ka·lese thn Epitroph· na enuarry·nei, sto plai·sio thw efarmogh·w toy tre·xontow progra·mmatow- plaisi·oy ston tome·a thw e·reynaw, thn e·reyna gia tiw makropro·uesmew kai braxypro·uesmew epiptv·seiw thw e·kueshw se hlektromagnhtika· pedi·a se o·lew tiw sxetike·w syxno·thtew kai na parakoloyuei· ta ue·mata poy kaly·ptontai apo· th sy·stash, me skopo· thn anauev·rhsh kai thn enhme·rvsh· thw, lamba·nontaw epi·shw ypo·ch kai tiw piuane·w epiptv·seiw oi opoi·ew prow to paro·n ereynv·ntai, symperilambanome·nvn tvn stoixei·vn poy aforoy·n thn pro·lhch. To Symboy·lio, e·xontaw epi·gnvsh thw shmasi·aw tvn uema·tvn dhmo·siaw ygei·aw, kai lamba·nontaw ypo·ch o·ti, se dieune·w epi·pedo, den e·xei apodeixuei· o·ti mia te·toia e·kuesh, ako·ma kai me·sv thw xrh·shw kinhtv·n thlefv·nvn, mporei· na prokale·sei thn emfa·nish karki·nvn, ka·lese thn Epitroph· na epile·jei mia poly· anoikth· prose·ggish gia o·lew tiw tre·xoysew kai mellontike·w ereynhtike·w ergasi·ew se ayto· ton tome·a. (1) EE L 199 thw 30. 7. 1999, sel. 59


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2340/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie. Bescherming van de vriezen van het Parthenon.

eurovoc_concepts:
EU competence
European social policy
Greece
United Kingdom
heritage protection
museum

text: 18. 7. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 203 E/165 grond van deze bepaling mogen de lidstaten de eerlijke en redelijke toegang tot (mobiele of vaste) telecommunicatienetwerken regelen als dat noodzakelijk is om het algemene concurrentievermogen op de markt en de ontwikkeling van innovatieve nieuwe diensten te waarborgen. toezicht Met hun gedetailleerde kennis van de situatie op de telecommunicatiemarkten waarop zij uitoefenen, kunnen de nationale autoriteiten derhalve de precieze voorwaarden voor de toegang tot mobiele netwerken vaststellen op voorwaarde dat deze in overeenstemming zijn met de in het EG-Verdrag vastgelegde beginselen en met name met de mededingingsregels en het op communautair niveau vast- gestelde regelgevingskader. Die voorwaarden zijn alleen in strijd met de mededingingsregels als kan worden aangetoond dat de relevante voorschriften de mogelijkheid van niet-dominante exploitanten om de concurrentie aan te kunnen beperken, bijvoorbeeld door te verhinderen dat zij profiteren van de voordelen van verticale integratie van netwerk- en dienstenverstrekking. De Commissie heeft de lidstaten ertoe aangezet hun nationale mededingingsautoriteiten te raadplegen over dergelijke maatregelen. De Commissie erkent dat de prijsvorming voor de toegang een kritiek punt is en op middellange en lange termijn de nodige stimulansen voor de eigenaars van de installaties moet inhouden om in de toekomst te investeren in infrastructuur. Wat het onderscheid tussen mobiele netwerkexploitanten en dienstverstrekkers betreft, staat de commu- nautaire wetgeving de lidstaten momenteel toe verschillende vergunningsvoorwaarden toe te passen. Zij moeten er evenwel op toezien dat het onderscheid niet tot marktverstoringen leidt. (1) COM(1999) 539 def. (2) PB L 199 van 26. 7. 1997. (2000/C 203 E/212) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2340/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Bescherming van de vriezen van het Parthenon Het British Museum in Londen stelt, tegen vergoeding, de zalen waarin de friezen van het Parthenon staan opgesteld voor officiºle diners ter beschikking aan (cid:132)rijke en serieuze donors(cid:148). Bovendien laat ze hen een financiºle waarborg betalen voor eventueel aangerichte schade. Zoals bekend, maken de friezen deel uit van het Parthenon, dat door de Unesco is uitgeroepen tot wereldcultuurmonument der mensheid. Bovengenoemde praktijk van het British Museum vormt een aanfluiting voor de eerbied die men verschuldigd zou moeten zijn aan objecten die deel uitmaken van een wereldcultuurmonument der mensheid. Bovendien brengt dit risico(cid:146)s met zich mee van beschadiging van de friezen, zoals blijkt uit de door het British Museum geºiste verplichting tot storting van (cid:132)een waarborg voor eventueel aangerichte schade(cid:148). In dit verband zou ik de Commissie willen vragen: Welke maatregelen denkt zij te nemen (cid:129) zoals vereist is op grond van artikel 128 van het EU-Verdrag, volgens hetwelk de Gemeenschap dient bij te dragen tot (cid:132)de bescherming van het cultureel erfgoed van Europees belang(cid:148) (cid:129) om de friezen in het British Museum te beschermen? Antwoord van mevrouw Reding namens de Commissie (13 januari 2000) Artikel 151 (ex artikel 128) van het EG-Verdrag kent de Gemeenschap de bevoegdheid toe de samenwer- king op cultureel gebied aan te moedigen. De kwestie die het geachte parlementslid aan de orde stelt, valt niet onder de bevoegdheid van de Gemeenschap, maar valt op grond van het subsidiariteitsbeginsel uitsluitend onder de bevoegdheid van de lidstaten


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2326/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione. Importazioni di acciaio di dubbia qualità per l'armatura del cemento.

eurovoc_concepts:
EU market
Greece
building materials
concrete
customs fraud
customs inspection
import
product safety
quality label
quality standard
steel

text: C 225 E/102 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 Gli scienziati e i ricercatori comunitari sono direttamente interessati da tali accordi, che consentono loro di instaurare rapporti di cooperazione scientifica e tecnica con i loro omologhi dei paesi terzi e di procedere a scambi di opinioni, esperienze e competenze. Tale cooperazione e tali scambi possono inoltre comportare un potenziamento in termini di risorse umane nel settore della ricerca nella Comunit(cid:224). I funzionari e gli altri agenti della Commissione sono chiamati ad informare le comunit(cid:224) scientifiche in merito alle possibilit(cid:224) offerte dall(cid:146)accordo, a sorvegliare costantemente e a valorizzare i rapporti di cooperazione instaurati, segnatamente partecipando ai lavori di ciascun comitato direttivo congiunto istituito per l(cid:146)attuazione degli accordi. Essi presentano poi una relazione agli organi congiunti incaricati di sorvegliare le relazioni di ogni paese con la Comunit(cid:224). Gli accordi di cooperazione scientifica e tecnologica riguardano soltanto le attivit(cid:224) di ricerca in campo civile e comprendono la ricerca nel settore della biotecnologia. Nel caso della Russia, anche se manca un riferimento esplicito tale settore Ł implicitamente compreso dall(cid:146)accordo, dato che sono espressamente citate la ricerca in campo biomedico e la sanit(cid:224), che da esso dipendono sempre piø. (2000/C 225 E/103) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2326/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Importazioni di acciaio di dubbia qualit(cid:224) per l(cid:146)armatura del cemento I sismi che di recente hanno colpito la Grecia e la Turchia hanno accresciuto le preoccupazioni per la qualit(cid:224) dell(cid:146)acciaio impiegato nell(cid:146)armatura del cemento. In Grecia, dove non Ł un mistero che una certa quantit(cid:224) di acciaio importato Ł spesso di qualit(cid:224) inferiore a quella dichiarata, Ł stato denunciato che i controlli sono spesso insufficienti oppure che l(cid:146)acciaio, anche quando risulta scadente, pu(cid:242) essere comunque importato sul mercato europeo come prodotto scadente, malgrado continui a riportare sull(cid:146)etichetta esterna l(cid:146)indicazione della qualit(cid:224) superiore (acciaio con nervature), per facilitarne l(cid:146)impiego, e non vengono invece eseguiti controlli di mercato a scopo deterrente. Quali provvedimenti intende la Commissione prendere, d(cid:146)intesa con gli Stati membri, per intensifi- 1. care i controlli? Quando entreranno in vigore standard uniformi di qualit(cid:224) per l(cid:146)acciaio impiegato nell(cid:146)armatura del 2. cemento e un regime uniforme di controllo sulla base dei suddetti standard? Risposta data dal sig. Liikanen in nome della Commissione (17 gennaio 2000) In relazione alle importazioni di prodotti siderurgici provenienti da paesi terzi le cui norme di produzione possono essere diverse da quelle della Comunit(cid:224), Ł opportuno distinguere tra il trattamento doganale di questi prodotti all(cid:146)atto del loro passaggio in dogana e il giudizio di qualit(cid:224) sul prodotto in quanto tale. In primo luogo, con riferimento alle procedure doganali, la qualit(cid:224) del prodotto assume rilievo solo ai fini della sua classificazione in una delle categorie della nomenclatura doganale corrispondente al sistema tariffario internazionale armonizzato (ad es. : acciaio legato e acciaio non legato). Un eventuale impiego fraudolento delle dichiarazioni in dogana (ad esempio allo scopo di procurarsi determinati vantaggi nell(cid:146)applicazione dei dazi) Ł perseguibile in sede penale. Il procedimento viene instaurato in seguito ad indagini effettuate dalle autorit(cid:224) doganali nazionali. In termini generali, l(cid:146)attestazione della conformit(cid:224) dei prodotti da costruzione ha luogo in esito ad una procedura che ha la sua base normativa nella decisione 97/597/CE della Commissione, del 14 luglio 1997, relativa appunto alla procedura di attestazione della conformit(cid:224) dei prodotti da costruzione a norma 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/103 dell(cid:146)articolo 20, paragrafo 2 della direttiva 89/106/CEE del Consiglio riguardo ai prodotti di acciaio per cemento armato e precompresso (1). Dal canto suo, la Commissione continuer(cid:224) a dare il proprio appoggio ai lavori del Comitato europeo per la normalizzazione del ferro e dell(cid:146)acciaio (ECISS) operante nell(cid:146)ambito del Comitato europeo di normalizzazione (CEN) per la definizione di norme armonizzate. Per quanto attiene all(cid:146)altro aspetto, cioŁ la qualit(cid:224) dei prodotti e in particolare la loro idoneit(cid:224) ad una utilizzazione e messa in opera appropriate, spetta ai soggetti interessati dall(cid:146)operazione (venditore e acquirente) predisporre contratti che contemplino tutte le opportune disposizioni. PoichØ l(cid:146)utilizzazione dei prodotti siderurgici Ł soggetta, nella Comunit(cid:224), al sistema di sorveglianza e di controllo tecnici che l(cid:146)eventuale falsificazione dei escludono l(cid:146)uso di materiali non conformi alle norme nei settori sensibili, certificati di qualit(cid:224) Ł disciplinata dalle norme del diritto privato. (1) GU L 240 del 2. 9. 1997. (2000/C 225 E/104) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2328/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Problemi sanitari connessi con l(cid:146)attivit(cid:224) di un frantoio d(cid:146)olive a Iraklion (Creta) Ad Iraklion Ł in funzione un frantoio d(cid:146)olive la cui attivit(cid:224) particolarmente inquinante e gli intensi fetori che emana creano problemi per i residenti nella zona, ma anche per l(cid:146)ospedale cittadino, l(cid:146)Istituto tecnico (TEI), molte scuole e asili nido. Malgrado le denunce fatte dalle autorit(cid:224) locali e dalla Prefettura, e il giudizio negativo del competente Comitato per le infrastrutture tecniche e l(cid:146)ambiente, il Ministero per l(cid:146)ambiente e l(cid:146)assetto del territorio ha continuato a rinnovare la licenza a detto frantoio. Pu(cid:242) la Commissione dire: 1. se sono stati presentati uno studio di impianto, impatto ambientale e i necessari studi tecnici dell(cid:146)intero 2. se sono state eseguite le previste misurazioni e valutati i provvedimenti proposti in passato, 3. se essa intende intervenire presso il Ministero ellenico per l(cid:146)ambiente e l(cid:146)assetto del territorio affinchØ si proceda da parte dei responsabili (cid:129) uno di essi Ł il segretario generale della regione Creta (cid:129) alla definitiva chiusura degli impianti? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (17 gennaio 2000) La Commissione non Ł a conoscenza del fatto che uno studio d(cid:146)impatto ambientale sia stato realizzato o meno per l(cid:146)impianto in questione. Spetta alle autorit(cid:224) nazionali verificare che le disposizioni della direttiva 85/337/CEE, modificata dalla direttiva 97/11/CE del Consiglio del 3 marzo 1997, concernente la valutazione dell(cid:146)impatto ambientale di determinati progetti pubblici e privati (1) vengano rispettate. La Commissione non dispone di informazioni sull(cid:146)inquinamento provocato da tale impianto o sull(cid:146)appro- vazione di uno studio di valutazione dell(cid:146)impatto ambientale ad esso relativo. Al fine di poter contattare le inviare alla autorit(cid:224) greche e avviare la procedura necessaria, Commissione un fascicolo informativo in cui siano descritte le attivit(cid:224) inquinanti del suddetto impianto. l(cid:146)onorevole parlamentare Ł pregato di (1) GU L 73 del 14. 3. 1997


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2353/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen. Statsstøtte til Radiotelevisione italiana (RAI).

eurovoc_concepts:
Italy
broadcasting
control of State aid
infringement procedure (EU)
public service
television

text: C 203 E/166 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/213) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2353/99 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Statsstłtte til Radiotelevisione italiana (RAI) I Kommissionens svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-1701/1999 (1) udtalte kommiss(cid:230)r Monti, at »Kommis- sionen havde pligt til at vurdere, om de midler, staten bevilgede RAI, dels i form af licens og dels i form af andre stłtteforanstaltninger, st(cid:229)r i rimeligt forhold til de nettoomkostninger, RAI har, n(cid:229)r det opfylder sine offentlige forpligtelser, der er p(cid:229)lagt af staten«. Hvad mener Kommissionen om forholdet mellem nettoomkostningerne (som virker overordentlig hłje) og licensen og de andre stłtteforanstaltninger, som staten har ydet og yder RAI? (1) Se side 28. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (5. januar 2000) Som det allerede blev anfłrt i svaret p(cid:229) det (cid:230)rede medlems skriftlige forespłrgsel E-1701/99 (1), har Kommissionen indledt en formel undersłgelsesprocedure vedrłrende den licens og łvrige stłtteforanstalt- ninger, som staten og Istituto per la Ricostruzione Industriale (IRI) tilst(cid:229)r Radio Televisione Italiana (RAI). Kommissionen har p(cid:229) undersłgelsens nuv(cid:230)rende stadium endnu ikke afsluttet sin analyse af, hvorvidt licensen m(cid:229) betragtes som eksisterende stłtte. Hvad ang(cid:229)r de andre former for stłtte, som tilst(cid:229)s af staten og IRI, har den italienske regering endnu ikke fremsendt sine bem(cid:230)rkninger. Det vil fłrst v(cid:230)re muligt at foretage en generel bedłmmelse af forholdet mellem den stłtte, der ydes til RAI, og de omkostninger, foretagendet oppeb(cid:230)rer for at overholde de af staten p(cid:229)lagte forpligtelser til at levere offentlig service, n(cid:229)r den igangv(cid:230)rende procedure er afsluttet. (1) Se side 28. (2000/C 203 E/214) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2354/99 af Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) til Kommissionen (1. december 1999) Om: Aflivning af kłer under henvisning til EU-forskrifter Den 7. oktober 1999 blev der efter en afgłrelse fra den svenske landbrugsstyrelse aflivet fem kłer og en tyr p(cid:229) en g(cid:229)rd i Bohusl(cid:228)n, Sverige. Landmanden havde ikke overholdt EU-forskrifterne og havde undladt at m(cid:230)rke sine dyr. Landmanden kr(cid:230)vede fuld łkonomisk erstatning for sine dyr. Den 9. november afsagde l(cid:228)nsretten imidlertid en kendelse, som g(cid:229)r ud p(cid:229), at afgłrelsen om at skyde dyrene var »i overensstemmelse med landets g(cid:230)ldende regler efter Sveriges tiltr(cid:230)delse af EU. Landmanden tilkendes derfor ingen erstat- ning. « Der er i Sverige fremsat krav om udarbejdelse af svenske »blłdere« nationale bestemmelser om gennem- fłrelse af EU-direktivet. Landbrugsministeren har sagt, at hun vil forhłre sig hos kolleger i andre medlemsstater om spłrgsm(cid:229)let, hvorvidt det er muligt at (cid:230)ndre forskrifterne. Hvad mener Kommissionen? Er det korrekt at aflive dyr, som ikke er m(cid:230)rket i overensstemmelse med EU- forskrifterne? Har den svenske landbrugsstyrelse overfortolket EU-direktivet?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2312/99 υποβολή: Esko Seppänen (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Περιβαλλοντική καταστροφή στον ποταμό Κυμιγιόκι.

eurovoc_concepts:
Finland
dangerous substance
inland waterway
pollution of waterways
transport policy

text: 1. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 219 E/145 Alhuey·ei a·rage epi·shw o·ti sth Germani·a, thn Galli·a kai to Hnvme·no Basi·leio (dhl. sta mega·la kra·th me·lh) den e·xei entopisuei· oy·te mi·a forologikh· ry·umish poy nouey·ei ton antagvnismo·; Den uevrei· h Epitroph· to gegono·w ayto· ka·pvw peri·ergo; Se ti· basi·zetai h kri·sh ayth·; Poia ei·nai h a·poch thw Epitroph·w gia thn en lo·gv e·kuesh tvn ypallh·lvn thw kai po·te proti·uetai h Epitroph· na anakoinv·sei thn idi·a politikh· thw kri·sh; Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (20 Dekembri·oy 1999) H oma·da toy Kv·dika Deontologi·aw (Forologi·a tvn Epixeirh·sevn) systh·uhke apo· to Symboy·lio Ecofin thw 9hw Marti·oy 1998. Me koinh· symfvni·a, h kyri·a Dawn Primarolo, h bretanh· ypoyrgo·w Oikonomikv·n, ori·suhke pro·edrow thw oma·daw gia peri·odo dyo etv·n. Ta ky·ria kauh·konta thw oma·daw h·tan h ajiolo·ghsh tvn forologikv·n me·trvn ta opoi·a endexome·nvw empi·ptoyn ston kv·dika deontologi·aw gia th forologi·a tvn epixeirh·sevn poy uespi·sthke apo· to Symboy·lio kai toyw antiprosv·poyw tvn kybernh·sevn tvn kratv·n melv·n thn 1h Dekembri·oy 1997. O kv·dikaw ayto·w afora· ekei·na ta forologika· me·tra poy ephrea·zoyn, h· ende·xetai na ephrea·soyn, shmantika· ton to·po a·skhshw tvn epixeirhmati- kv·n drasthrioth·tvn me·sa sthn Koino·thta kai o·la ta kra·th me·lh ei·xan thn eleyueri·a na syzhth·soyn kai na sxolia·soyn ta forologika· me·tra a·llvn kratv·n melv·n poy endexome·nvw empi·ptoyn sto pedi·o efarmogh·w toy kv·dika. (cid:211)la ta kra·th me·lh kai h Epitroph· ekprosvpoy·ntai se anv·tato epi·pedo sthn oma·da ayth·, h opoi·a ype·bale thn telikh· thw e·kuesh sto Symboy·lio Ecofin stiw 29 Noembri·oy 1999. To Symboy·lio symfv·nhse o·ti oi ergasi·ew thw oma·daw ua pre·pei na ei·nai empisteytike·w kai o·ti den endei·knytai h Epitroph· na sxolia·sei tiw leptome·reiew thw e·kueshw h· eidike·w ptyxe·w tvn ergasiv·n thw oma·daw ayth·w toy Symboyli·oy. (2000/C 219 E/182) GRAPTH ERVTHSH E-2312/99 ypobolh·: Esko Seppänen (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Periballontikh· katastrofh· ston potamo· Kymigio·ki Ston pyume·na toy te·tartoy se me·geuow potamoy· thw Finlandi·aw Kymigio·ki ypa·rxoyn, sy·mfvna me e·reyna toy Periballontikoy· Ke·ntroy thw xv·raw, 16-21 xilio·gramma diojinv·n kai foyrani·vn. To periexo·meno tvn env·sevn PCDF (polyxlvrivme·noy dibenzofoyrani·oy) jepernoy·n ta epitrepo·mena o·ria kata· toyla·xiston de·ka fore·w. Oi dioji·new kai ta foyra·nia ei·nai karkinogo·na kai h eisagvgh· toyw sthn trofikh· alysi·da ei·nai idiai·tera epiki·ndynh. Oi dioji·new kai ta foyra·nia epidroy·n metajy· a·llvn ston pyrh·na toy kytta·roy, o·poy mporoy·n na prokale·soyn allage·w sto gonidi·vma. Sth Finlandi·a etoima·zetai h dieyue·thsh toy roy toy Kymigio·ki. H byuoko·rhsh poy apaitei·tai gia th dieyue·thsh toy roy kai h anataraxh· poy ua prokalei·tai apo· tiw e·likew tvn ploi·vn prope·lew me thn endexo·menh pley·sh skafv·n sto me·llon ua anatara·jei ta izh·mata toy pyume·na, me apote·lesma na metaferuoy·n oi dioji·new kai ta izh·mata sto Bouniko· Ko·lpo, ue·tontaw i·svw se ki·ndyno to oikosy·sthma o·lhw thw Baltikh·w. Ei·nai h Epitroph· enh·merh toy problh·matow aytoy·, kai an nai, ti mporei· na pra·jei sto plai·sio tvn idrytikv·n synuhkv·n thw EE gia na apotre·cei mi·a periballontikh· katastrofh·; Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (13 Ianoyari·oy 2000) H Epitroph· ei·nai enh·merh toy problh·matow o·ti ta izh·mata sth Baltikh· Ua·lassa perie·xoyn sygkritika· mega·lew poso·thtew diojinv·n. Epome·nvw, den apotelei· e·kplhjh to gegono·w o·ti ta izh·mata stoyw potamoy·w poy ekba·lloyn sth Baltikh· Ua·lassa perie·xoyn epi·shw poso·thtew diojinv·n megaly·terew toy me·soy o·roy. H idiai·terh kata·stash toy potamoy· Kymigio·ki kai to epi·pedo tvn diojinv·n sta izh·mata toy potamoy· aytoy· den ei·nai gnvsta· sthn Epitroph·. C 219 E/146 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 1. 8. 2000 Prokeime·noy na ei·nai se ue·sh na sygkri·nei ta anixneyue·nta epi·peda ston Kymigio·ki me thn kata·stash se a·lloyw potamoy·w, h Epitroph· ua xreiazo·tan perisso·terew plhrofori·ew sxetika· me ton tro·po me ton opoi·o e·xoyn ypologisuei· ta apotele·smata. Ua bohuoy·san idiai·tera plhrofori·ew o·son afora· tiw sygkentrv·seiw tvn diafo·rvn omoeidv·n, to ba·uow sto opoi·o e·ginan oi metrh·seiw kai kata· po·son ta apotele·smata e·xoyn ypologisuei· sy·mfvna me thn prose·ggish toy Organismoy· Boreioatlantikoy· Symfv·noy/Committee on Challenges of Modern Society (NATO/CCMS). Kata· to paro·n sta·dio, xvri·w perisso·terew leptomerei·w plhrofori·ew, ei·nai dy·skolo na kriuei· h kata·stash. H Epitroph· parakalei·, vw ek toy·toy, to Ajio·timo Me·low na anafe·rei perisso·terew leptome·reiew sthn Epitroph·. Kat&pos; arxh·n, ayto· to gegono·w, o·pvw perigra·fetai sthn erv·thsh, den kaly·ptetai apo· thn koinotikh· nomouesi·a gia to periba·llon. Epome·nvw, oi dynato·thtew energeiv·n se koinotiko· epi·pedo ei·nai periorisme·new. (2000/C 219 E/183) GRAPTH ERVTHSH P-2316/99 ypobolh·: Niall Andrews (UEN) prow thn Epitroph· (29 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Para·leich etairi·aw toy Mali· na kataba·lei lhjipro·uesmew symbatike·w ofeile·w prow thn Irlandikh· epixei·rhsh Cormer Machinery International Mi·a irlandikh· epixei·rhsh, h Cormer Machinery International Ltd, ype·grace sy·mbash me thn Itema, mi·a elegxo·menh apo· thn Kybe·rnhsh toy Mali· epixei·rhsh, prokeime·noy na promhuey·sei kai na egkatasth·sei metaxeirisme·na klvstoy¤ fantoyrgika· mhxanh·mata. To poso· thw sy·mbashw anerxo·tan se 2. 5 ekat. dola·ria kai to Ypoyrgei·o Oikonomikv·n toy Mali· kate·uese arxikh· prokatabolh· y·coyw 850. 000 dolari·vn, thn opoi·a h irlandikh· epixei·rhsh eise·praje to 1996. To ypo·loipo poso· y·coyw 1. 65 ekat. dolari·vn den kateblh·uh apo· thn Itema prow thn Cormer Machinery International kai, kata· syne·peia, ejakoloyuei· na ekkremei·. Polle·w syzhth·seiw pragmatopoih·uhkan epi· toy ue·matow aytoy· ana·mesa sthn empleko·menh irlandikh· epixei·rhsh kai thn Diey·uynsh Ana·ptyjhw thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w kauv·w kai, anepish·mvw, sta plai·sia thw Syne·leyshw shw Ekprosv·phshw AKE-EE. Ua mporoy·se a·rage o Eyrvpai·ow Epi·tropow Ana·ptyjhw k. Nielson na zhth·sei th sy·gklhsh epei·goysaw syna·nthshw me ton ekpro·svpo toy Mali· sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh prokeime·noy na douei· ka·poia ejh·ghsh vw prow to lo·go me ton opoi·o h epixei·rhsh toy Mali· den e·xei ako·mh kataba·lei sthn Cormer Machinery International Ltd ta xrh·mata poy symfv·nhse na kataba·lei prow thn en lo·gv irlandikh· epixei·rhsh Ua mporoy·se epi·shw o Epi·tropow na me thrh·sei enh·mero gia o·lew tiw ejeli·jeiw poy aforoy·n ayto· to zh·thma, me·xriw o·toy douei· ikanopoihtikh· kai plh·rhw ly·sh sta sobara· ue·mata poy proanafe·ruhkan: Apa·nthsh toy kyri·oy Nielson ej ono·matow thw Epitroph·w (21 Dekembri·oy 1999) H Genikh· Diey·uynsh Ana·ptyjhw stiw Bryje·llew kai h antiprosvpei·a thw Epitroph·w sto Mpama·ko ei·nai enh·merew thw die·nejhw metajy· thw etairei·aw Cormer Machinery International Ltd kai thw Itema. Pra·gmati, o dieyuynth·w thw antiprosvpei·aw sto Mpama·ko e·uese anepi·shma to ue·ma stiw arxe·w toy Ma·li symperilambanome·noy, eidiko·tera, toy ypoyrgoy· Oikonomikv·n. Entoy·toiw, ei·nai profane·w o·ti h Epitroph· den e·xei armodio·thta sto ue·ma ayto·, to opoi·o apotelei· mia emporikh· diafora· metajy· dyo etaireiv·n gia thn opoi·a h kata·llhlh odo·w dieyue·thshw ei·nai oi dieunei·w ryumi·seiw diaithsi·aw. (2000/C 219 E/184) GRAPTH ERVTHSH E-2325/99 ypobolh·: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Dia·svsh paradosiakv·n kai¤kiv·n Se apa·nthsh· thw h Epitroph· (E-3436/95) (1) se erv·thsh· moy gia th dia·svsh thw biomhxanikh·w klhronomia·w poy aforoy·se se alieytika· ska·fh thw Anatolikh·w Mesogei·oy, pare·pempe se ekkremoy·sa to·te e·gkrish toy progra·mmatow Raphael kai diabebai·vne o·ti: «efo·son ypa·rxoyn prvtoboyli·ew poy empi·ptoyn sto eidiko· pedi·o


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2441/99 af Marco Pannella (TDI) til Rådet. Kemisk, biologisk og radiologisk krigsførelse mod den kurdiske befolkning i Irak.

eurovoc_concepts:
Iraq
Kurdistan question
biological weapon
chemical weapon
common foreign and security policy
humanitarian aid
national minority
pollution of waterways
public health

text: C 219 E/164 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (6. januar 2000) Nedlukningen af en af Sydkrafts reaktorer i Barseb(cid:228)ck den 30. november 1999 kunne have fłrt til konkurrenceforvridning p(cid:229) det p(cid:229)g(cid:230)ldende marked. Kommissionen har imidlertid forst(cid:229)et, at ejeren af anl(cid:230)gget efter at have indg(cid:229)et en aftale med den svenske stat om erstatning ikke l(cid:230)ngere vil anl(cid:230)gge nogen sag mod den svenske regerings beslutning fra det łjeblik, hvor aftalen tr(cid:230)der i kraft, n(cid:229)r den bliver godkendt af Parlament i for(cid:229)ret 2000. Kommissionen undersłger for łjeblikket, hvilke konsekvenser nedlukningen af reaktoren kan f(cid:229) under F(cid:230)llesskabets miljłlovgivning. Hvad ang(cid:229)r de procedurem(cid:230)ssige aspekter i forbindelse med anmodningen om en pr(cid:230)judiciel afgłrelse fra Domstolen, har Kommissionen allerede henvendt sig til de svenske myndigheder. (2000/C 219 E/208) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2441/99 af Marco Pannella (TDI) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: Kemisk, biologisk og radiologisk krigsfłrelse mod den kurdiske befolkning i Irak Under kampagnen mod kurderne i 1988, der blev defineret som folkedrab, og som resulterede i dr(cid:230)bte og savnede i titusindvis, bombarderede det irakiske styre over 200 landsbyer i det nordlige Irak. I forbindelse med denne aktion, der udgłr det mest omfattende angreb af denne art mod civile befolkningsgrupper, blev der brugt meget store m(cid:230)ngder af kemiske og sandsynligvis ogs(cid:229) biologiske og radiologiske kampmidler. Disse midler har forurenet miljłet og vandreserverne i det nordlige Irak, hvis floder lłber tv(cid:230)rs gennem landet for at udmunde i Den Persiske Bugt. Kan den hłjtst(cid:229)ende repr(cid:230)sentant for den f(cid:230)lles udenrigs- og sikkerhedspolitik oplyse, hvilke initiativer han agter at tage eller allerede har taget p(cid:229) baggrund af rapporterne om det store antal kr(cid:230)fttilf(cid:230)lde og de medfłdte misdannelser blandt błrnene i Irak for at słrge for, at de kompetente internationale organisa- tioner endelig foretager undersłgelser af vandreservernes tilstand for at p(cid:229)vise, om kemiske, biologiske eller radiologiske agenser eller heraf afledte stoffer fortsat forgifter befolkningen? Kan den hłjtst(cid:229)ende repr(cid:230)sentant for den f(cid:230)lles udenrigs- og sikkerhedspolitik endvidere oplyse, hvilke initiativer han agter at tage eller har taget, for at de kompetente internationale organisationer 11 (cid:229)r efter disse begivenheder tager fat p(cid:229) den medicinske behandling af de overlevende samt gennemfłrer under- słgelser, der skal p(cid:229)vise, hvilke midler Saddam Husseins styre har brugt, og om de stadig udgłr en fare for befolkningen? Kan den hłjstst(cid:229)ende repr(cid:230)sentant i samme forbindelse oplyse, hvilke initiativer han har taget eller agter at tage for at undersłge og evaluere de virkninger, som kemiske v(cid:229)ben og andre massełdel(cid:230)ggelsesv(cid:229)ben har haft p(cid:229) landbruget i det nordlige Irak, herunder opdr(cid:230)t, skovbrug og fiskeri, samt p(cid:229) faunaen og floraen? I łvrigt har Halabja Post Graduate Medical Institute (HMI), der blev oprettet i august 1999 i den kurdiske del af Irak for at udvikle behandlingsformer og fremme forskningsprogrammer for de mennesker, der har overlevet den kemiske krigsfłrelse, młdt store materielle og tekniske problemer, der truer med at forhindre det i at n(cid:229) de fastsatte m(cid:229)l. Kan den hłjtst(cid:229)ende repr(cid:230)sentant for den f(cid:230)lles udenrigs- og sikkerhedspolitik oplyse, om han agter at udsende en ekspertgruppe til HMI for p(cid:229) stedet at f(cid:229) et overblik over de specifikke medicinske behov hos de overlevende ofre for de kemiske, biologiske og radiologiske angreb samt for at evaluere HMI(cid:146)s behov som helhed? 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/165 Svar (31. januar 2000) En evalueringsrapport om den humanit(cid:230)re situation i det nordlige Irak fra juni 1999, som var bestilt og finansieret af Europa-Kommissionen, giver et overblik over situationen i de kurdisk kontrollerede omr(cid:229)der i det nordlige Irak. Det fremg(cid:229)r klart af rapporten, at der er mange p(cid:229)tr(cid:230)ngende og akutte humanit(cid:230)re opgaver, som det er nłdvendigt at lłse, s(cid:229) som minerydning, underern(cid:230)ring og genopbygning af vandv(cid:230)rker. Foruden disse nłdvendige aktiviteter m(cid:229) der gennemfłres en undersłgelse og vurdering af, hvilke virkninger kemiske og andre massełdel(cid:230)ggelsesv(cid:229)ben har p(cid:229) de generelle levevilk(cid:229)r i det nordlige Irak. Gennemfłrelsen af olie for mad-programmet m(cid:229) fremskyndes og effektiviseres, hvilket kr(cid:230)ver, at den irakiske regering samarbejder fuldt ud. En forbedring af den politiske situation i det nordlige Irak ville ogs(cid:229) głre det lettere at sikre en effektiv gennemfłrelse af den humanit(cid:230)re bistand. De normaliseringsforan- staltninger, som de to stłrste kurdiske partier for nylig har vedtaget, er vigtige faktorer i den sammenh(cid:230)ng. R(cid:229)det vil (cid:129) bist(cid:229)et af generalsekret(cid:230)ren/den hłjtst(cid:229)ende FUSP-repr(cid:230)sentant (cid:129) fortsat nłje fłlge situa- tionen i Irak, herunder i de nordlige provinser, og bidrage til at sikre, at Den Europ(cid:230)iske Union reagerer hensigtsm(cid:230)ssigt p(cid:229) det irakiske folks behov, n(cid:229)r omst(cid:230)ndighederne tillader det. (2000/C 219 E/209) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2444/99 af John Cushnahan (PPE-DE) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Fłrtidspensioneringsordning Har Kommissionen truffet afgłrelse om, hvorn(cid:229)r landbrugere vil f(cid:229) udbetalt kompensation p(cid:229) grundlag af den neds(cid:230)ttelse p(cid:229) 5,055 % i fłrtidspensioneringsordningen, der fulgte efter euroens indfłrelse i januar 1999, for dem, der var blevet medlemmer inden 1998? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. december 1999) Det (cid:230)rede medlem henvises til Kommissionens svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-2170/99 fra John McCartin (1). (1) Se side 110. (2000/C 219 E/210) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2448/99 af Ilkka Suominen (PPE-DE) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: Fremtiden for EU(cid:146)s ungdomsprogram og R(cid:229)det (ungdom) Gennemfłrelsen af EU(cid:146)s ungdomsprogram har v(cid:230)ret et af de vigtige m(cid:229)l for det finske EU-formandskab. Nu har det imidlertid vist sig, at gennemfłrelsen af det ungdomsprogram, der skulle v(cid:230)re iv(cid:230)rksat fra i begyndelsen af n(cid:230)ste (cid:229)r, kan forsinkes som fłlge af, at nogle medlemsstater har taget forbehold over for programmets budget. Generalsekret(cid:230)ren for R(cid:229)det har i sin rapport foresl(cid:229)et, at de dele af R(cid:229)det, der ikke młdes regelm(cid:230)ssigt, s(cid:229)som R(cid:229)det (ungdom) błr afskaffes. R(cid:229)det (ungdom) har iv(cid:230)rksat betydelige programmer, der m(cid:230)rkbart har łget unges mobilitet i Europa, hvilket konkret har muliggjort et folkeligt bidrag til EU(cid:146)s politik


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 2626/1999, 13. detsember 1999, millega muudetakse I lisa määruses (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
common customs tariff
customs regulations
nomenclature
prepared foodstuff
tariff nomenclature

text: 02/9. kd ET Euroopa Liidu Teataja 317 31999R2626 L 321/3 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 14. 12. 1999 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2626/1999, 13. detsember 1999, millega muudetakse I lisa määruses (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollita- riifistiku kohta, (1) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2204/1999, (2) eriti selle artiklit 9, ning arvestades, et: (1) (2) (3) (4) (5) (6) on vaja eristada rubriiki 2001 90 50 kuuluvaid äädika või äädikhappega valmistatud või konserveeritud seeni ning rubriiki 2003 10 kuuluvaid ilma äädika või äädikhappeta valmistatud või konserveeritud seeni; vastavalt harmoneeritud süsteemi selgitavatele märkustele rubriigi 2001 kohta võib kõnealuse rubriigi toodetele lisada muude lisaainete hulgas ka soola; käesoleval juhul on sool lisatud ainult valmistamise eesmärgil; tundub, et alamrubriiki 2003 10 kuuluvate toodete erista- miseks on vaja piirata alamrubriiki 2001 90 50 kuuluvate toodete kogu soolasisaldust; on asjakohane kehtestada maksimaalseks soolasisalduseks 2,5 massiprotsenti; selle otsusega seoses tuleb täpsustada grupi 20 lisamärkust 1; komisjoni määruse (EÜ) nr 1196/97 (3) lisa punktid 3 ja 4, mille alusel selliseid tooteid liigitati äädikasisalduse alusel, arvestamata nende soolasisaldust, tuleks kehtetuks tunnis- tada; (7) käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud koondnomenklatuuri grupi 20 lisamärkus 1 asendatakse järgmise tekstiga: “1. Rubriiki 2001 kuuluvad äädika või äädikhappega valmis- tatud või konserveeritud köögiviljad, puuviljad, pähklid jm söödavad taimeosad peavad sisaldama äädikhappena väljenda- tud vaba lenduvat hapet vähemalt 0,5 massiprotsenti. Peale selle ei tohi alamrubriiki 2001 90 50 kuuluvate seente soola- sisaldus ületada 2,5 massiprotsenti. ” Artikkel 2 Määruse (EÜ) nr 1196/97 lisa punktid 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks. Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub 21. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 13. detsember 1999 Komisjoni nimel komisjoni liige Mario MONTI (1) EÜT L 256, 7. 9. 1987, lk 1. (2) EÜT L 278, 28. 10. 1999, lk 1. (3) EÜT L 170, 28. 6. 1997, lk 13


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2342/99 från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen. Finalspelet i VM i fotboll 1998.

eurovoc_concepts:
corruption
fine
public morality
sanction (EU)
sporting event
sports body

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/109 (2000/C 225 E/111) SKRIFTLIG FR¯GA E-2342/99 fr(cid:229)n Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Finalspelet i VM i fotboll 1998 Vilka tj(cid:228)nstem(cid:228)n inom Europeiska kommissionen fick biljetter till VM i fotboll vid tiden f(cid:246)r detta arrangemang, och var dessa tj(cid:228)nstem(cid:228)n inblandade n(cid:228)r det g(cid:228)llde att fastst(cid:228)lla det b(cid:246)tesbelopp som kommissionen d(cid:228)refter (cid:229)lade de ansvariga inom fotbollen att betala? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (5 januari 2000) Ingen av dem som deltagit i (cid:228)rendets handl(cid:228)ggning, varken den ansvarige kommissionsledamoten eller n(cid:229)gon av dem som f(cid:246)redragit (cid:228)rendet i generaldirektoratet f(cid:246)r konkurrens, har f(cid:229)tt biljetter fr(cid:229)n ComitØ fran(cid:231)ais d(cid:146)Organisation de la Coupe du Monde de Football 1998 eller fr(cid:229)n de nationella fotbollsf(cid:246)rbunden. (2000/C 225 E/112) SKRIFTLIG FR¯GA E-2343/99 fr(cid:229)n Robert Evans (PSE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: M(cid:246)gelgiftet aflatoxin Kan kommissionen ge upplysningar om den (cid:229)tg(cid:228)rd kommissionen nyligen vidtagit n(cid:228)r det g(cid:228)ller godtagbara niv(cid:229)er av m(cid:246)gelgiftet aflatoxin i paran(cid:246)tter? Jag har kontaktats ang(cid:229)ende (cid:229)tg(cid:228)rdens m(cid:246)jliga f(cid:246)ljder f(cid:246)r m(cid:228)nniskor som lever i Amazonregionens skogar. Jag skulle vilja f(cid:229) ytterligare upplysningar om de vetenskapliga grunderna f(cid:246)r denna (cid:229)tg(cid:228)rd och om eventuell hj(cid:228)lp fr(cid:229)n EU till producenterna. Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (19 januari 2000) I kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 1525/98 av den 16 juli 1998 om (cid:228)ndring av f(cid:246)rordning (EG) nr 194/ 97 av den 31 januari 1997 om fastst(cid:228)llande av h(cid:246)gsta till(cid:229)tna halt f(cid:246)r vissa fr(cid:228)mmande (cid:228)mnen i livsmedel (1) fastst(cid:228)lls den h(cid:246)gsta till(cid:229)tna halten av aflatoxin B1 och den totala halten av aflatoxiner i jordn(cid:246)tter, n(cid:246)tter (inbegripet paran(cid:246)tter), torkad frukt, spannm(cid:229)l och h(cid:228)rledda produkter av dessa varor samt f(cid:246)r aflatoxin M1 i mj(cid:246)lk. F(cid:246)r n(cid:246)tter (inbegripet paran(cid:246)tter) och bearbetade produkter av dessa avsedda f(cid:246)r direkt konsumtion eller som ingrediens i livsmedel (cid:228)r den h(cid:246)gsta till(cid:229)tna totala halten av aflatoxin 4 mikrogram per kilogram (µg/kg) och 2 µg/kg aflatoxin B1. Sortering och annan eventuell mekanisk behandling som minskar aflatoxinhalten kan anv(cid:228)ndas i fr(cid:229)ga om obearbetade n(cid:246)tter f(cid:246)r att f(cid:229) fram den slutliga varan. Med beaktande av dessa tekniker har de h(cid:246)gsta till(cid:229)tna halterna h(cid:246)jts f(cid:246)r n(cid:246)tter (inbegripet paran(cid:246)tter) (10 µg/kg aflatoxin totalt och 5 µg/kg aflatoxin B1) som sorteras eller genomg(cid:229)r annan mekanisk behandling innan de (cid:228)ts av m(cid:228)nniskor eller anv(cid:228)nds som en ingrediens i livsmedel. Vetenskapliga livsmedelskommittØn avgav ett yttrande den 23 september 1994 om aflatoxiner, ochratoxin A och patulin (2). I detta yttrande fastst(cid:228)llde kommittØn f(cid:246)ljande: (cid:148)Aflatoxiner (cid:228)r genotoxiska cancerframkallande (cid:228)mnen. Man anser allm(cid:228)nt n(cid:228)r det g(cid:228)ller detta slag av cancerframkallande (cid:228)mne att det inte finns n(cid:229)gon tr(cid:246)skeldos under vilken inga tum(cid:246)rer skulle uppkomma. Med andra ord (cid:228)r det endast en nollexponering som (cid:228)r riskfri. (cid:148) Detta (cid:246)verensst(cid:228)mde med bed(cid:246)mningar som Internationella organet f(cid:246)r cancerforskning (IARC) (1993) gjort n(cid:228)r det g(cid:228)llde aflatoxins cancerogenitet och genotoxitet. P(cid:229) grundval av m(cid:229)nga rapporter om riskbed(cid:246)mning kan man dra slutsatsen att (cid:228)ven mycket liten exponering f(cid:246)r aflatoxin, dvs. 1 nanogram per kilogram (ng/kg) kroppsvikt per dag eller mindre medf(cid:246)r risk f(cid:246)r levercancer