title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 2762/1999 z dnia 22 grudnia 1999 r. dostosowujące maksymalny roczny nakład połowowy w odniesieniu do niektórych rodzajów rybołówstwa

eurovoc_concepts:
Spain
fishing area
fishing grounds
fishing industry
production
technical regulations

formats: html pdf print

text: 04/t. 4 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 167 31999R2762 L 331/59 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 23. 12. 1999 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 2762/1999 z dnia 22 grudnia 1999 r. dostosowujące maksymalny roczny nakład połowowy w odniesieniu do niektórych rodzajów rybołówstwa KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając rozporządzenie Rady (WE) nr 2027/95 z dnia 15 czerwca 1995 r. ustanawiające system zarządzania nakładem połowowym odnoszący się do niektórych obszarów i zasobów połowowych Wspólnoty (1), zmienione rozporządzeniem (WE) nr 149/1999 (2), w szczególności jego art. 4 tiret drugie, a także mając na uwadze, co następuje: (1) (2) Art. 4 tiret drugie rozporządzenia (WE) nr 2027/95 prze- widuje, że Komisja na wniosek Państwa Członkowskiego podejmuje odpowiednie środki, tak aby dane Państwo Członkowskie mogło dokonywać połowów w ramach swoich kwot zgodnie z art. 6 ust. 2 akapit trzeci rozporzą- dzenia Rady (WE) nr 685/95 z dnia 27 marca 1995 r. w sprawie zarządzania nakładem połowowym odnoszą- cego się do niektórych obszarów i zasobów połowowych Wspólnoty (3). Hiszpania zwróciła się do Komisji o dostosowanie maksy- malnego rocznego nakładu połowowego przyznanego jej statkom, poprzez przeniesienie części nakładu przypada- jącego na narzędzia umocowane na stałe na ciągnione narzędzia połowowe w przypadku połowów ukierunko- wanych na gatunki przydenne, tak aby statki pływające pod banderą Hiszpanii mogły eksploatować w całości roczne kwoty przyznane na mocy rozporządzeń Wspól- noty. nych poziomów nakładów do bieżącej sytuacji floty oraz umożliwia dywersyfikację działalności połowowej w celu włączenia innych gatunków przydennych. Niniejsze rozporządzenie musi niezwłocznie wejść w życie w celu umożliwienia Hiszpanii lepszego wykorzystania jej kwot. Środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu Zarządzającego ds. Rybołów- stwa i Akwakultury, (4) (5) PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykuł 1 Maksymalny roczny nakład połowowy dla Królestwa Hiszpanii w odniesieniu do gatunków przydennych przy wykorzystaniu odpowiednio narzędzi ciągnionych i biernych, określonych w Załączniku do rozporządzenia (WE) nr 2027/95, zostaje zmieniony niniejszego rozporządzenia. Załącznikiem do zgodnie z Artykuł 2 (3) Takie przeniesienie nakładu połowowego pociąga za sobą tylko proste dostosowanie, które nie zmienia istniejącej równowagi i umożliwia dostosowanie pierwotnie przyzna- Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie następnego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 22 grudnia 1999 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji (1) Dz. U. L 199 z 24. 8. 1995, str. 1. (2) Dz. U. L 18 z 23. 1. 1999, str. 3. (3) Dz. U. L 71 z 31. 3. 1995, str. 5. 168 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 04/t. 4 ZAŁĄCZNIK 04/t. 4 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 169


title: Direktiva Sveta 1999/105/ES z dne 22. decembra 1999 o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala

eurovoc_concepts:
forest
forest conservation
marketing
plant propagation
silviculture

text: 148 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 28 31999L0105 15. 1. 2000 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 11/17 DIREKTIVA SVETA 1999/105/ES z dne 22. decembra 1999 o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (3), ob upoštevanju naslednjega: Direktiva Sveta 66/404/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala (4) in Direk- tiva Sveta 71/161/EGS z dne 30. marca 1971 o zunanjih standardih kakovosti za gozdni reprodukcijski material, ki se trži znotraj Skupnosti (5), sta bili večkrat spreme- njeni; ker so še potrebne vsebinske spremembe in dopol- nitve, se morata zaradi in preoblikovati. jasnosti direktivi povezati Gozdovi pokrivajo veliko površino Skupnosti in imajo večnamensko vlogo zaradi svojih socialnih, ekonomskih, okoljskih, ekoloških in kulturnih funkcij; potrebni so posebni pristopi in dejavnosti za različne tipe gozdov, ki upoštevajo širok razpon naravnih, socialnih, ekonomskih in kulturnih razmer, značilnih za gozdove Skupnosti; tako obnavljanje gozdov kot nove pogozditve zahtevajo trajnostno gospodarjenje z gozdovi glede na gozdarsko strategijo Evropske unije, kakor je določena v Resoluciji Sveta z dne 15. decembra 1998 (6). drevesnih vrst reprodukcijski material Gozdni in umetnih križancev, ki so pomembni za gozdarstvo, bi moral biti genetsko prilagojen različnim rastiščnim razmeram in visoko kakovosten; ohranitev in izboljšanje biotske raznovrstnosti gozdov, vključno z gensko pestrostjo dreves, je bistvena za trajnostno gospodarjenje z gozdovi. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) Raziskave v gozdarstvu so pokazale, da je treba za pove- čanje vrednosti gozdov, vključno z vidiki stabilnosti, prilagojenosti, odpornosti, produktivnosti in pestrosti, uporabiti reprodukcijski material, ki je genetsko ali feno- tipsko prilagojen rastišču in visoko kakovosten; gozdno seme bi moralo po potrebi izpolnjevati določene zunanje standarde kakovosti. Za utrditev notranjega trga se mora odstraniti katere koli dejanske ali morebitne trgovinske ovire, ki bi lahko preprečevale prosti pretok gozdnega reprodukcijskega materiala v okviru Skupnosti; v interesu vseh držav članic je, da se oblikujejo pravila Skupnosti, ki uvajajo najvišje možne standarde. Predpisi Skupnosti bi se morali nanašati na fenotipske in genetske lastnosti semen in rastlin in na zunanjo kako- vost gozdnega reprodukcijskega materiala. Taki predpisi bi se morali uporabiti za trženje v drugih državah članicah pa tudi na domačih trgih. Taki predpisi bi morali upoštevati praktične potrebe in bi se morali uporabiti samo za tiste vrste in umetne križance, ki so pomembni za namene gozdarstva v vsej Skupnosti ali njenem delu. V nekaterih državah članicah je uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala kategorije „znanega izvora“, ki ni bila odobrena za trženje z Direktivo 66/404/EGS, za tradicionalna, gozdarske namene ter je zato primerno odobriti trženje takega materiala v državah članicah, ki to želijo, neustrezno pa je vsiljevati trženje takega materiala konč- nemu uporabniku v vseh državah članicah. s podnebjem in nujna skladna Če se usklajeni pogoji nanašajo na zdravstveno varstvo rastlin, morajo biti skladni z Direktivo Sveta 77/93/EGS z dne 21. decembra 1976 o ukrepih zaščite za rastline ali rastlinske proizvode pred vnosom škodljivih organi- zmov v države članice in pred njihovim širjenjem v Skupnosti (7). (11) Nekatera območja v Skupnosti, kot so alpska, sredo- zemska ali nordijska območja, imajo specifične klimatske razmere ali občutljive rastiščne razmere, ki opravičujejo posebne zahteve za zunanjo kakovost gozdnega repro- dukcijskega materiala določenih vrst. (1) UL C 199, 14. 7. 1999, str. 1. (2) Mnenje, podano dne 1. decembra 1999 (še ni objavljeno v Uradnem (12) listu). (3) UL C 329, 17. 11. 1999, str. 15. (4) UL 125, 11. 7. 1966, str. 2326/66. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena leta 1994 z Aktom o pristopu. (5) UL L 87, 17. 4. 1971, str. 14. Direktiva, kakor je bila nazadnje spre- menjena leta 1994 z Aktom o pristopu. (6) UL C 56, 26. 2. 1999, str. 1. (7) UL L 26, 31. 1. 1977, str. 20. Direktiva, kakor jo nazadnje spre- minja Direktiva Komisije 1999/53/ES (UL L 142, 5. 6. 1999, str. 29). V skladu s splošno deklaracijo tretje ministrske konfe- rence o varstvu gozdov v Evropi v Lizboni pri obnovi gozdov in pogozditvi je treba dati prednost domačim vrstam lokalnih provenienc, ki so dobro prilagojene rastiščnim razmeram. (13) Ukrepi, predpisani v tej direktivi, ne bi smeli zajemati je namenjen izvozu ali reprodukcijskega materiala, ki ponovnemu izvozu v tretje države. 03/Zv. 28 SL Uradni list Evropske unije 149 (14) Odobritev izhodiščnega materiala in zatorej razmejitev provenienčnih območij v zvezi z reprodukcijskim mate- rialom Skupnosti sta bistveni za izbiro; države članice bi morale uporabljati enotna pravila, ki nalagajo najvišje možne standarde za odobritev izhodiščnega materiala; na trg bi se smel dajat le reprodukcijski material, ki je pridobljen iz takega materiala. (15) Genskotehnično reprodukcijski material se ne bi smel dati na trg, če ni varen za člove- kovo zdravje in za okolje. spremenjeni gozdni (16) Opraviti je potrebno presojo vplivov na okolje za gozdni reprodukcijski material, ki vsebuje genskotehnično spre- menjene organizme; Komisija bi morala nato predložiti Svetu predlog za uredbo, ki zagotavlja, da so postopki za tako presojo vplivov na okolje in drugi ustrezni elementi, vključno s postopkom odobritve, enakovredni tistim iz Direktive Sveta 90/220/EGS z dne 23. aprila 1990 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje (1); do začetka veljavnosti take uredbe bi se morala uporabljati Direktiva 90/220/EGS. (17) Za reprodukcijski material, ki direktive, se ne bi omejitve razen tistih, določenih v tej direktivi. izpolnjuje zahteve te smele postavljati nobene tržne (24) Treba je zagotoviti, da je reprodukcijski material, ki je namenjen trženju ali je dan na trg, poleg tega, da ima zahtevano fenotipsko ali genetsko kakovost, prepo- znaven od nabiranja do dostave končnemu uporabniku. (25) Poleg tega je treba uvesti posebne standarde kakovosti Skupnosti za stebelne potaknjence in, po potrebi, za šibe topolov. (26) Seme je treba tržiti le, če izpolnjuje določene standarde kakovosti in če je v zaprti embalaži. (27) Države članice morajo poskrbeti za ustrezna pravila nadzora, da zagotovijo fenotipsko in genetsko kakovost, prepoznavnost in zunanje standarde kakovosti v času trženja. (28) Reprodukcijski material, ki izpolnjuje te zahteve, mora upoštevati samo take tržne omejitve, kot jih določajo predpisi Skupnosti; državam članicam bi moralo biti dovoljeno, da v določenih razmerah prepovedo konč- nemu uporabniku trženje reprodukcijskega materiala, ki ni primeren za uporabo na njihovem ozemlju. (18) Države članice bi morale biti pristojne, da zagotovijo, da se na teh ozemljih dajejo na trg samo taki deli rastlin in tak sadilni material, ki izpolnjujejo predpisane standarde. (29) V obdobjih, ko pride do začasnih težav pri oskrbi z določenimi vrstami reprodukcijskega materiala, sklad- nega z zahtevami te direktive, je treba začasno, pod določenimi pogoji, odobriti reprodukcijski material, ki izpolnjuje manj stroge zahteve. (19) Državam članicam bi moralo biti dovoljeno, da postavijo dodatne ali strožje zahteve za odobritev izhodiščnega materiala na svojem ozemlju. (20) Države članice bi morale pripraviti sezname prove- nienčnih območij z navedbo porekla izhodiščnega mate- riala, če je ta znan; države članice bi morale pripraviti karte, ki prikazujejo razmejitve provenienčnih območij. (21) Države članice bi morale pripraviti nacionalne registre izhodiščnega materiala, odobrenega na svojem ozemlju; vsaka država članica bi morala pripraviti tudi povzetek nacionalnega registra v obliki nacionalnega seznama. (22) Na podlagi takega nacionalnega seznama bi morala Komisija zagotoviti objavo na ravni Skupnosti. (23) Po zaključku pridobivanja bi morali uradni organi izdati glavno spričevalo za ves reprodukcijski material, ki je pridobljen iz odobrenega izhodiščnega materiala. (30) Gozdni reprodukcijski material iz tretjih držav se ne bi smel tržiti znotraj Skupnosti, razen če ni enakovreden reprodukcijskemu materialu Skupnosti glede odobritve njegovega izhodiščnega materiala in ukrepov, izvedenih pri njegovi proizvodnji; kadar je uvoženi gozdni repro- dukcijski material dan na trg znotraj Skupnosti, bi moral biti opremljen z glavnim spričevalom ali uradnim potr- dilom, izdanim v državi porekla, kot tudi s spremnimi dokumenti, ki vsebujejo podrobnosti o vseh pošiljkah za izvoz. (31) Država članica bi se morala pod določenimi pogoji v celoti ali delno izvzeti iz določb te direktive za nekatere drevesne vrste. (32) Zaželeno je, da se organizirajo začasni preskusi, da bi našli izboljšane rešitve za nekatere določbe, navedene v tej direktivi. (1) UL L 117, 8. 5. 1990, str. 15. Direktiva, kakor je bila nazadnje spre- menjena z Direktivo Komisije 97/35/ES (UL L 169, 27. 6. 1997, str. 72). (33) Uvesti je treba nadzorne ukrepe Skupnosti, da bi v vseh državah članicah zagotovili enotno uporabo zahtev in pogojev iz te direktive. SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 28 150 (34) Po hitrem postopku je tehnične dopolnitve prilog. treba omogočiti pretežno (35) Ukrepe, potrebne za izvajanje teh smernic, je treba spre- jeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES o postopkih za uresničevanje izvršilnih pooblastil, podeljenih Komi- siji (1). (36) 31. 1999 decembra V Pogodbi o pristopu iz leta 1994 je bilo Republiki Finski in Kraljevini Švedski dodeljeno prehodno obdobje do uporabo Direktive 66/404/EGS in Republiki Finski tudi za uporabo Direk- treba tive 71/161/EGS; podaljšati, da bi omenjenima državama omogočili, da obdržita svoja nacionalna pravila najkasneje do dne uveljavitve te direktive – to prehodno obdobje za je SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1 Ta direktiva se uporablja za proizvodnjo z namenom trženja in za trženje gozdnega reprodukcijskega materiala v okviru Skup- nosti. Člen 2 V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve in/ali razvr- stitve pojmov: (a) (b) gozdni reprodukcijski material: reprodukcijski material tistih drevesnih vrst in njihovih umetnih križancev, ki so pomembni za gozdarstvo v vsej in zlasti tistih, navedenih v Skupnosti ali njenem delu, Prilogi I; reprodukcijski material pomeni kar koli od naslednjega: (i) semenski material: storži, soplodja, plodovi in semena za proizvodnjo sadilnega materiala; (ii) deli rastlin: stebelni, listni in koreninski potaknjenci, izsečki ali embriji za mikropropagacijo, popki, grebenice, kore- nine, cepiči, šibe in kateri koli deli rastline, name- njeni za proizvodnjo sadilnega materiala; (iii) sadilni material: sadike, vzgojene iz semenskega materiala, delov rastlin ali puljenk; (c) izhodiščni material pomeni kar koli od naslednjega: (i) skupina semenjakov: površina z drevjem, s katerih se pridobiva seme; (ii) sestoj: prostorsko omejena populacija dreves z dovolj enovito sestavo; (iii) semenska plantaža: (1) UL L 184, 17. 7. 1999, str. 23. nasad izbranih klonov ali družin, ki je izoliran ali s katerim se gospodari tako, da se prepreči ali zmanjša opraševanje iz zunanjih virov in da proizvaja pogost ter omogoči enostavno in obilen obrod semena, pridobivanje semena; (iv) (v) starši družine: drevesa, ki se uporabijo za pridobivanje potomcev z nadzorovanim ali prostim opraševanjem enega znanega s pelodom enega starša (sestrska družina) ali več znanih ali neznanih staršev (polsestrska družina); kot materinskim drevesom, starša klon: skupina posameznikov (rameti), prvotno pridob- ljenih iz enega samega osebka (orteta) z vegetativnim razmnoževanjem, na primer s potaknjenci, mikro- propagacijo, cepiči, grebenicami ali deljenjem; (vi) klonska mešanica: mešanica znanih klonov v določenih razmerjih. (d) (e) (f) (g) avtohton in indigen pomeni eno ali drugo: (i) avtohtoni sestoj ali skupina semenjakov: Avtohtoni sestoj ali skupina semenjakov je sestoj ali je praviloma stalno skupina semenjakov, ki naravno obnavljal. Sestoj ali skupina semenjakov se lahko obnavlja umetno iz reprodukcijskega materiala, nabranega v istem sestoju ali skupini semenjakov ali v bližnjih avtohtonih sestojih ali skupinah seme- njakov; se (ii) indigeni sestoj ali skupina semenjakov: Indigeni sestoj ali skupina semenjakov je avtohtoni sestoj ali skupina semenjakov ali sestoj ali skupina semenjakov, vzgojen umetno iz semena, ki izvira iz istega provenienčnega območja. poreklo: Za avtohtoni sestoj ali skupino semenjakov je poreklo kraj, na katerem rastejo drevesa. Za neavtohtoni sestoj ali skupino semenjakov je poreklo kraj, iz katerega so bila semena ali rastline prvotno prinesena. Poreklo sestoja ali skupine semenjakov je lahko neznano. provenienca: nahajališče katerega koli sestoja dreves. provenienčno območje: Za vrsto ali podvrsto je provenienčno območje površina ali skupina površin z dovolj enotnimi ekološkimi pogoji, kjer se nahajajo sestoji ali skupine semenjakov, s podob- nimi fenotipskimi ali genetskimi lastnostmi, ob upošte- vanju višinskih meja, kjer je to primerno. (h) proizvodnja: Proizvodnja vključuje vse faze pri pripravi semenskega iz semenskega materiala v seme in materiala, dodelavi vzgoji sadilnega materiala iz semena in rastlinskih delov. 03/Zv. 28 SL Uradni list Evropske unije 151 (i) trženje: razstavljanje za prodajo, ponudba za prodajo, prodaja ali dostava drugi osebi, vključno z dostavo po pogodbi o storitvah. (j) dobavitelj: katera koli fizična ali pravna oseba, ki se profesionalno ukvarja s trženjem ali uvažanjem gozdnega reprodukcij- skega materiala. (k) uradni organ: (i) organ, ki ga ustanovi ali pooblasti država članica, pod nadzorom vlade države, in ki je pristojen za vprašanja v zvezi z nadzorom trženja in/ali kakovostjo gozd- nega reprodukcijskega materiala; (ii) kateri koli državni organ: — bodisi na državni ravni, — bodisi na regionalni ravni pod nadzorom državnih organov v mejah, določenih z ustavo zadevne države članice. Zgoraj opredeljeni organi lahko skladno z njihovo nacio- nalno zakonodajo prenesejo naloge, ki so po tej direktivi v njihovi pristojnosti in pod njihovim nadzorom, na katero koli pravno osebo javnega ali zasebnega prava, ki je na podlagi svojega uradno odobrenega statuta pristojna izključno za posebne javne funkcije, če taka oseba in njeni člani nimajo osebne koristi zaradi ukrepov, ki jih sprejmejo. Poleg tega se smejo po postopku iz člena 26(2) poobla- stiti druge pravne osebe, ustanovljene v imenu organa, navedenega v točki (i), ki delujejo pod pristojnostjo in nadzorom takega organa, če taka oseba nima osebne koristi zaradi ukrepov, ki jih sprejme. Države članice uradno obvestijo Komisijo o njihovih pristojnih uradnih organih. Komisija posreduje te podatke drugim državam članicam. (l) Gozdni reprodukcijski material se deli v naslednje katego- rije: Reprodukcijski material, pridobljen iz izhodiščnega materiala, ki zajema starše družin, klone ali klonske mešanice, katerih sestavni deli so posamično izbrani na podlagi fenotipa, in ki izpolnjuje zahteve iz Priloge IV. Ni nujno, da je bilo testiranje opravljeno ali zaključeno; semenske plantaže, (iv) „testiran“ Reprodukcijski material, pridobljen iz izhodiščnega materiala, ki zajema sestoje, semenske plantaže, starše družin, klone ali klonske mešanice. Nadpov- prečnost reprodukcijskega materiala je treba pred- hodno dokazati s primerjalnim testiranjem ali z oceno nadpovprečnosti reprodukcijskega materiala na podlagi genske ocene elementov izhodiščnega materiala. Material mora izpolnjevati zahteve iz Priloge V. Člen 3 Seznam vrst in umetnih križancev v Prilogi I se lahko 1. spremeni po postopku iz člena 26(3). 2. Če za določene vrste in umetne križance ne veljajo ukrepi iz te direktive, smejo države članice sprejeti take ali manj stroge ukrepe na svojem ozemlju. 3. Določbe te direktive se ne uporabijo za gozdni reproduk- cijski material v obliki sadilnega materiala ali delov rastlin, za katerega se izkaže, da je za druge namene in ne za gozdarstvo. V takih primerih se material opremi z etiketo ali drugo listino, ki jo zahtevajo druge določbe Skupnosti ali nacionalne določbe, ki se uporabijo za tak material v ta namen. Če takih določb ni, se v primeru, ko se dobavitelj ukvarja tako z materialom za gozdarstvo kot z materialom, za katerega se izkaže, da je za druge namene in ne za gozdarstvo, slednji material opremi z etiketo ali z drugo listino z naslednjo izjavo: „Ni za gozdarske namene. “ 4. Določbe te direktive se ne uporabljajo za gozdni repro- dukcijski material, za katerega se izkaže, da je namenjen za izvoz ali za ponovni izvoz v tretje države. (i) „znanega izvora“ Člen 4 Reprodukcijski material, pridobljen iz izhodiščnega materiala, ki je lahko skupina semenjakov ali sestoj znotraj enega samega provenienčnega območja, in izpolnjuje zahteve iz Priloge II; 1. Države članice določijo, da se za proizvodnjo gozdnega reprodukcijskega materiala, ki se da v prodajo, uporabi samo odobreni izhodiščni material. (ii) „izbran“ 2. Izhodiščni material smejo odobriti samo: Reprodukcijski material, pridobljen iz izhodiščnega materiala, ki je sestoj znotraj enega samega prove- je bil fenotipsko izbran na nienčnega območja, ki ravni populacije in izpolnjuje zahteve iz Priloge III; (iii) „kvalificiran“ (a) uradni organi, če material izpolnjuje zahteve iz Priloge II, III, IV ali V te direktive; (b) s sklicevanjem na enoto, imenovano „enota odobritve“. Vsaka enota odobritve se opredeli s posebno registrsko številko. 152 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 28 3. Države članice zagotovijo: (a) da se odobritev umakne, če se zahteve te direktive ne izpol- njujejo več; (b) da se po odobritvi izhodiščni material za proizvodnjo reprodukcijskega materiala kategorij „izbran material“, „kva- lificiran material“ in „testiran material“ ponovno pregleduje v rednih časovnih presledkih. 4. Da bi ohranili rastlinske genetske vire, ki se uporabljajo v gozdarstvu skladno z določenimi pogoji, določenimi po postopku iz člena 26(3), da se upoštevajo nova spoznanja glede ohranitve in situ in trajnostne rabe rastlinskih genetskih virov z gojenjem in trženjem gozdnega reprodukcijskega materiala takega porekla, ki je naravno prilagojen lokalnim in regio- nalnim pogojem in ki ga ogroža genska erozija, se lahko države članice ne ravnajo po zahtevah iz odstavka 2 in v Prilogah II, III, IV in V, če so ugotovljeni posebni pogoji po postopku iz člena 26(3). 5. Države članice lahko na vsem svojem ozemlju ali delu svojega ozemlja za obdobje največ 10 let odobrijo izhodiščni material za proizvodnjo testiranega reprodukcijskega materiala, kadar se na podlagi začasnih rezultatov ocenitvenih genskih testov ali primerjalnih testov iz Priloge V lahko domneva, da bo izhodiščni material po zaključenih preskusih izpolnjeval zahteve za odobritev skladno s to direktivo. Člen 5 1. Če izhodiščni material iz člena 4(1), vsebuje genskoteh- nično spremenjeni organizem skladno s točkama 1 in 2 člena 2 Direktive 90/220/EGS, se tak material sprejme le, če je varen za zdravje ljudi in okolje. Pri genskotehnično spremenjenem izhodiščnem materialu 2. iz odstavka 1: (a) se opravi presoja vplivov na okolje, ki je enakovredna tisti, predpisani v Direktivi 90/220/EGS; (b) se na predlog Komisije z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta, ki temelji na ustreznih pravnih načelih Pogodbe, sprejmejo postopki, ki zagotavljajo, da so presoja vplivov na okolje in drugi ustrezni elementi enakovredni tistim iz Direktive 90/220/EGS. Dokler ne začne veljati taka uredba, se genskotehnično spremenjeni izhodiščni material odobri za vpis v nacionalni register pod členom 10 te direktive le potem, ko se odobri skladno z Direktivo 90/220/EGS; (c) se člena 11 in 18 Direktive 90/220/EGS ne uporabljata več izhodiščni material, za odobren skladno z Uredbo iz pododstavka (b); genskotehnično spremenjeni (d) se sprejmejo tehnične in znanstvene podrobnosti za izvedbo presoje vplivov na okolje po postopku iz člena 26(3). Člen 6 1. Za gozdni reprodukcijski material, pridobljen iz odobre- nega izhodiščnega materiala, države članice predvidijo, kar je navedeno v točkah (a) do (d): (a) material vrst, navedenih v Prilogi I, se ne trži, razen če se uvršča v kategorije „znanega izvora“, „izbran“, „kvalificiran“ ali „testiran“ in če izpolnjuje zahteve v Prilogah II, III, IV oziroma V; (b) material umetnih križancev, navedenih v Prilogi I, se ne trži, razen če se uvršča v kategorije „izbran“, „kvalificiran“ ali „testiran“ in če izpolnjuje zahteve v Prilogah III, IV oziroma V; (c) material vrst in umetnih križancev, navedenih v Prilogi I, ki se vegetativno razmnožuje, se ne trži, razen če se uvršča v kategorije „izbran“, „kvalificiran“ ali „testiran“ in če izpol- njuje zahteve v Prilogah III, IV oziroma V. Reprodukcijski material kategorije „izbran“ se lahko trži le, če je bil masovno pridobljen iz semen; (d) material vrst in umetnih križancev, navedenih v Prilogi I, ki v celoti ali delno sestoji iz genskotehnično spremenjenih organizmov, se ne trži, razen če se uvršča v kategorijo „testiran“ in če izpolnjuje zahteve iz Prilogi V. 2. Kategorije, pod katerim se lahko trži reprodukcijski mate- rial različnih tipov izhodiščnega materiala, so navedene v tabeli v Prilogi VI. Gozdni reprodukcijski material vrst in umetnih križancev, 3. navedenih v Prilogi I, se ne trži, razen če izpolnjuje ustrezne zahteve v Prilogi VII. Deli rastlin in sadilni material se smejo tržiti samo, če izpolnju- jejo veljavne mednarodne standarde, potem ko se ti standardi odobrijo po postopku iz člena 26(3). 4. Države članice zagotovijo vse potrebno, da se dobavitelji gozdnega reprodukcijskega materiala uradno registrirajo. Odgo- vorni uradni organ lahko šteje, da so dobavitelji, ki so že regi- strirani skladno z Direktivo 77/93/EGS, registrirani za namene te direktive. Taki dobavitelji morajo kljub temu izpolnjevati zahteve te direktive. 03/Zv. 28 SL Uradni list Evropske unije 153 5. Ne glede na določbe odstavka 1 smejo države članice na svojem ozemlju pooblastiti dobavitelje, da dajejo na trg primerne količine: (a) gozdnega reprodukcijskega materiala za teste, znanstvene namene, selekcijsko delo ali za ohranjanje genetskih virov in (b) semenskega materiala, za katerega je očitno, da je namenjen za gozdarstvo. 6. Pogoji, pod katerimi lahko države članice dodelijo poobla- stila iz odstavka 5, se lahko določijo po postopku iz člena 26(3). 7. Brez vpliva na odstavek 1 in pri reprodukcijskem mate- rialu, pridobljenem iz izhodiščnega materiala, ki ne izpolnjuje vseh zahtev ustrezne kategorije iz odstavka 1, smejo države članice dovoliti trženje takega materiala pod pogoji, ki se dolo- čijo po postopku iz člena 26(3). 8. Za upoštevanje novih pogojev, pod katerimi se lahko trži gozdni reprodukcijski material, primeren za ekološko proiz- vodnjo, se lahko predpišejo posebne določbe po postopku iz člena 26(3). Člen 7 Države članice lahko glede pogojev, določenih v Prilogah od II do V in v Prilogi VII, uvedejo dodatne ali strožje zahteve za odobritev izhodiščnega materiala in za proizvodnjo reproduk- cijskega materiala na svojem lastnem ozemlju. 2. Vsaka država članica pripravi povzetek nacionalnega regi- stra v obliki nacionalnega seznama in ga na njihovo zahtevo da na voljo Komisiji in drugim državam članicam. Nacionalni seznam se pripravi v enotni obliki za vsako enoto odobritve. Za kategoriji „znanega izvora“ in „izbran“ je dovoljen povzetek izhodiščnega materiala na podlagi provenienčnih območij. Treba je navesti naslednje podrobnosti: (a) botanično ime; (b) kategorijo; (c) namen; (d) tip izhodiščnega materiala; (e) sklic na register ali po potrebi na njegov povzetek, ali iden- tifikacijska koda za provenienčno območje; (f) položaj: kratko ime in po potrebi katero koli od naslednjih skupin podatkov: (i) za kategorijo „znanega izvora“ provenienčno območje in razpon zemljepisne širine in dolžine, (ii) za kategorijo „izbran“ provenienčno območje in geografski položaj, opredeljen s širino in dolžino ali z razponom zemljepisne širine ali dolžine, (iii) za kategorijo „kvalificiran“ natančen geografski položaj(-i), kjer se izhodiščni material nahaja, (iv) za kategorijo „testiran“ natančen geografski položaj(-i), kjer se izhodiščni material nahaja, (g) nadmorsko višino ali njen razpon; Člen 8 (h) površino: velikost skupine/skupin semenjakov, sestoja/ sestojev ali semenske plantaže/plantaž; Države članice lahko na svojih ozemljih omejijo odobritev izhodiščnega materiala, namenjenega za proizvodnjo gozdnega reprodukcijskega materiala kategorije „znanega izvora“. (i) poreklo: navede se, ali je izhodiščni material avtohton/ indigen, neavtohton/neindigen ali neznanega porekla. Za neavtohton/neindigen navede poreklo, če je znano; izhodiščni material se Člen 9 (j) pri materialu kategorije „testiran“ se navede, ali je gensko- tehnično spremenjen. Ko gre za izhodiščni material, namenjen za proizvodnjo 1. reprodukcijskega materiala kategorij in „izbran“, morajo države članice natančno razmejiti prove- nienčna območja za ustrezne vrste. „znanega izvora“ Oblika nacionalnega 3. postopku iz člena 26(2). seznama se lahko določi po 2. Države članice pripravijo in objavijo karte, ki prikazujejo meje provenienčnih območij. Karte pošljejo Komisiji in drugim državam članicam. Člen 11 Člen 10 Komisija lahko na podlagi nacionalnega seznama, ki ga 1. predloži vsaka država članica, objavi „Seznam Skupnosti odobrenega izhodiščnega materiala za proizvodnjo gozdnega reprodukcijskega materiala“. Vsaka država članica pripravi nacionalni register izhodišč- 1. nega materiala različnih vrst, odobrenih na njenem ozemlju. Vse podrobnosti v zvezi z odobrenimi enotami se evidentirajo skupaj s posebno registrsko številko v nacionalnem registru. Seznam Skupnosti odraža podrobnosti 2. iz nacionalnih seznamov iz člena 10(2) in prikazuje področje uporabe ter vsa dovoljenja ali omejitve na podlagi členov 8, 17 ali 20. 154 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 28 Člen 12 Po zaključeni pridelavi uradni organi izdajo glavno spriče- 1. valo za ves reprodukcijski material, pridobljen iz odobrenega izhodiščnega materiala. Spričevalo navaja posebno registrsko številko in ustrezne podatke, navedene v Prilogi VIII. 2. Če država članica predvideva naknadno vegetativno razmnoževanje skladno s členom 13(2), se izda novo glavno spričevalo. (b) da se pri mešanju reprodukcijskega materiala znotraj enega samega provenienčnega območja iz semenjakov in sestojev v kategoriji „znanega izvora“, nova dobljena partija certifi- „reprodukcijski material, pridobljen iz skupine cira kot semenjakov“; (c) da se pri mešanju reprodukcijskega materiala, pridobljenega iz neavtohtonega ali neindigenega izhodiščnega materiala, z materialom, ki je pridobljen iz izhodiščnega materiala neznanega porekla, nova dobljena partija certificira kot „neznanega porekla“; Če se mešanje opravlja skladno s pododstavki (a), (b), (c) 3. ali (e) člena 13(3), države članice zagotovijo, da so razvidne registrske številke sestavnih delov mešanice in da se izda novo glavno spričevalo ali drug dokument, ki opredeli mešanico. (d) da se pri mešanju, ki poteka skladno s pododstavki (a), (b) ali (c), identifikacijska koda provenienčnega območja lahko nadomesti z registrsko številko, kot je navedeno v odstavku 1(f); Člen 13 Reprodukcijski material je voden ločeno v vseh fazah 1. proizvodnje zaradi sklicevanja na posamezne enote odobritve. Vsaka partija reprodukcijskega materiala se opredeli: (a) s kodo in številko glavnega spričevala; (b) z botaničnim imenom; (c) s kategorijo; (d) z namenom; (e) s tipom izhodiščnega materiala; (f) z registrsko številko ali identifikacijsko kodo za prove- nienčno območje; (e) mešanje reprodukcijskega materiala, pridobljenega iz ene same enote odobritve iz različnih let dozoritve; (f) da se pri mešanju, ki poteka skladno s pododstavkom (e), zabeležijo dejanska leta dozoritve in delež materiala iz posameznih let. Člen 14 1. Reprodukcijski material se lahko trži samo v partijah, skladnih s členom 13 in opremljenih z etiketo ali drugo listino dobavitelja („dobaviteljeva etiketa ali listina“), ki vsebuje poleg informacij, zahtevanih v členu 13, še: (a) številko/številke glavnega spričevala, členom 12, ali sklic na drug dokument, ki skladno s členom 12(3); izdanega skladno s je na voljo (g) s provenienčnim območjem – za reprodukcijski material kategorij „znanega izvora“ in „izbran“ ali po potrebi drug reprodukcijski material; (b) ime dobavitelja; (c) dobavljeno količino; (h) po potrebi z oznako, ali je material avtohton ali indigen ali neavtohton ali neindigen ali neznanega porekla; (i) za semenski material z letom dozoritve; (j) s starostjo in tipom sadilnega materiala, v obliki sadik ali potaknjencev, glede na to, ali je podrezan, presajen ali v kontejnerjih; (k) s podatkom, ali je genskotehnično spremenjen. Brez vpliva na določbe odstavka 1 tega člena in člena 2. 6(1), točka (c), lahko države članice omogočijo naknadno vege- tativno razmnoževanje ene same enote odobritve v kategorijah „izbran“, „kvalificiran“ in „testiran“. V takih primerih je treba material hraniti ločeno in ga kot takega tudi opredeliti. Brez vpliva na določbe odstavka 1 lahko države članice 3. zagotovijo: (a) da se znotraj enega samega provenienčnega območja meša reprodukcijski material, ki je pridobljen iz dveh ali več enot odobritve znotraj kategorije „znanega izvora“ ali znotraj kategorije „izbran“; (d) pri reprodukcijskem materialu kategorije „testiran“, katerega je odobren po členu 4(5), besede izhodiščni material „začasno odobren“; (e) ali je bil material razmnožen vegetativno. Pri semenih vsebuje dobaviteljeva etiketa ali listina, nave- 2. dena v prvem odstavku, tudi naslednje dodatne podatke, ki so v največji možni meri ugotovljeni po mednarodno sprejetih metodah: (a) čistost: utežni odstotek čistega semena, drugega semena in neaktivne snovi proizvoda, ki se trži kot partija semena; (b) odstotek kalivosti čistega semena, ali kadar odstotka kali- vosti ni možno ali ni smiselno oceniti, ocenjen odstotek vitalnosti, z navedbo uporabljene metode; (c) teža 1 000 čistih semen; (d) število kalivih semen na kilogram proizvoda, ki se trži kot seme, ali kadar števila kalivih semen ni mogoče ali ni prak- tično oceniti, število vitalnih semen na kilogram. 03/Zv. 28 SL Uradni list Evropske unije 155 3. Da bi bilo seme, proizvedeno v tekočem letu, hitro na voljo, lahko države članice dovolijo prvo prodajo ne glede na dejstvo, da še ni zaključen pregled kalivosti skladno z odstavkom 2(b). Dobavitelj v najkrajšem možnem času ugotovi in navede podatke, predpisane v odstavku 2(b) in (d). Za majhne količine semena se ne uporabijo zahteve iz 4. odstavka 2(b) in (d) zgoraj. Količine in pogoji se lahko določijo po postopku iz člena 26(2). Pri vrstah iz rodu Populus se deli rastlin tržijo le, če doba- listina vsebuje klasifikacijsko številko ES, 5. viteljeva etiketa ali skladno s točko 2(b) dela C v Prilogi VII. 6. Če se v zvezi s katero koli kategorijo gozdnega reproduk- cijskega materiala uporablja barvna etiketa ali listina, je etiketa ali listina za reprodukcijski material „znanega izvora“ rumena, za „izbran“ reprodukcijski material zelena, za „kvalificiran“ reprodukcijski material rožnata in za „testiran“ reprodukcijski material modra. Za gozdni reprodukcijski material, pridobljen iz izhodišč- 7. nega materiala, ki ga sestavljajo genskotehnično spremenjeni organizmi, je to jasno navedeno na vsaki etiketi ali listini, če je uradna ali ne, za to partijo. Podrobne določbe za izvedbo odstavka 2 se pripravijo po 4. postopku iz člena 26(2) najpozneje do 30. junija 2002. 5. Države članice ukrenejo vse za zagotovitev upoštevanja določb te direktive, tako da pripravijo vse potrebno za uradni nadzor gozdnega reprodukcijskega materiala med proizvodnjo za trženje in med trženjem. Strokovnjaki Komisije lahko v sodelovanju z uradnimi 6. organi držav članic opravijo preglede na kraju samem, če je to potrebno za zagotovitev enotne uporabe te direktive. Zlasti lahko preverijo, ali gozdni reprodukcijski material izpolnjuje zahteve te direktive. Država članica, na katere ozemlju se opravlja pregled, da potrebno pomoč strokovnjakom pri oprav- ljanju njihovih nalog. Komisija obvesti države članice o rezul- tatih pregleda. Člen 17 1. Države članice zagotovijo, da za reprodukcijski material, ki je dan na trg skladno z določbami te direktive, ne veljajo tržne omejitve glede njegovih značilnosti, zahtev v zvezi s pregledom in inšpekcijo, označevanjem in zapiranjem, razen tistih, predpisanih v tej direktivi. Člen 15 Semenski material se trži samo v zaprti embalaži. Sredstvo za zapiranje mora biti tako, da po odprtju embalaže ni več uporabno. 2. Državo članico se lahko na njeno prošnjo po postopku iz člena 26(3) pooblasti, da prepove trženje končnemu uporab- niku zaradi sejanja ali posaditve določenega reprodukcijskega materiala na vsem svojem ozemlju ali njegovem delu. Člen 16 Države članice z uradnim sistemom nadzora, ki ga same 1. vzpostavijo ali odobrijo, zagotovijo, da ostane reprodukcijski material iz posameznih enot odobritve ali partij jasno prepo- znaven v celotnem procesu od zbiranja do dostave končnemu uporabniku. Redno se mora opravljati uradni nadzor registri- ranih dobaviteljev. 2. Države članice zagotovijo, da ustrezni uradni organi drug drugemu administrativno pomagajo pri pridobivanju ustreznih informacij, potrebnih za zagotovitev pravilnega delovanja te direktive, zlasti če se gozdni reprodukcijski material prenaša iz ene države članice v drugo. Dobavitelji priskrbijo uradnim organom sezname 3. podrobnostmi o vseh zadržanih in trženih pošiljkah. s Takšno pooblastilo se izda le, če obstaja razlog za skrb: (a) da bi uporaba omenjenega reprodukcijskega materiala zaradi njegovih fenotipskih ali genetskih lastnosti škodljivo vplivala na gozdarstvo, okolje, genetske vire ali biotsko raznovrstnost po vsej državi članici ali njenem delu — na podlagi dokazov, ki se tičejo provenienčnega območja ali porekla materiala, ali — na podlagi rezultatov preskusov znanstvenih raziskav, opravljenih na ustreznih lokacijah bodisi v Skupnosti bodisi zunaj nje. ali (b) da bi na podlagi znanih rezultatov preskusov, znanstvenih raziskav ali rezultatov iz gozdarske prakse v zvezi s preži- vetjem in razvojem sadilnega materiala glede na morfološke in fiziološke lastnosti, uporaba omenjenega reprodukcij- skega materiala glede na njegove lastnosti škodljivo vplivala na gozdarstvo, okolje, genetske vire ali biotsko raznovrst- nost po vsej državi članici ali njenem delu. 156 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 28 Podrobne določbe za uporabo odstavka 2 se pripravijo po 3. postopku iz člena 26(3). Člen 20 4. Brez vpliva na odstavek 1 lahko države članice, ki so izva- jale člen 8 v zvezi z gozdnim reprodukcijskim materialom kate- gorije znanega izvora, prepovejo končnemu uporabniku trženje takega materiala. ravna po Na zahtevo države članice lahko Komisija, ki postopku iz člena 26(3), v celoti ali deloma oprosti državo članico izpolnjevanja določb te direktive v zvezi z nekaterimi drevesnimi vrstami, ki niso pomembne za gozdarstvo v tej državi članici, razen če je to v nasprotju z členom 17(1). Člen 18 Za odpravo začasnih težav pri splošni dobavi gozdnega 1. reprodukcijskega materiala, ki izpolnjuje zahteve te direktive, za končnega uporabnika gozdnega reprodukcijskega materiala, ki se pojavijo v eni ali več državah članicah in se jih ne da rešiti znotraj Skupnosti, lahko Komisija na zahtevo najmanj ene prizadete države članice in po postopku iz člena 26(2), dovoli eni ali več državam članicam trženje gozdnega reprodukcij- skega materiala ene ali več vrst, ki izpolnjuje manj stroge zahteve, za obdobje, ki ga določi Komisija. Člen 21 1. Da bi poiskali izboljšane rešitve za nekatere določbe v tej direktivi, se lahko odloči, da se organizirajo začasni poskusi pod določenimi pogoji na ravni Skupnosti po postopku iz člena 26(3). Posamičen poskus sme trajati največ sedem let. V okviru takih poskusov so lahko države članice oproščene nekaterih obveznosti, predpisanih v tej direktivi. Obseg te opro- stitve se določi s sklicevanjem na določbe, na katere se nanaša. V takem primeru je na dobaviteljevih etiketah ali listinah, zahtevanih v členu 14(1), navedeno, da zadevni material izpol- njuje manj stroge zahteve. Člen 22 Podrobna pravila za uporabo odstavka 1 se lahko pripra- 2. vijo po postopku iz člena 26(2). Kadar je ustrezno, mora gozdni reprodukcijski material izpol- njevati ustrezne fitosanitarne pogoje, določene v Direktivi 77/93/EGS. Člen 19 Člen 23 1. Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino določi, ali gozdni reprodukcijski material, proizveden v tretji državi, daje enaka zagotovila glede odobritve njegovega izhodiščnega mate- riala in ukrepov pri njegovi proizvodnji za trženje kakor gozdni reprodukcijski material, proizveden znotraj Skupnosti, ki izpol- njuje določbe te direktive. 2. Poleg zadev, navedenih v odstavku 1, Svet določi vrste, tipe izhodiščnega materiala in kategorije gozdnega reprodukcij- skega materiala, kakor tudi njegovo provenienčno območje, ki se smejo tržiti na ozemlju Skupnosti skladno z odstavkom 1. Dokler Svet ne sprejme odločitve iz odstavka 1, smejo 3. take odločitve sprejemati države članice po postopku iz člena 26(3). Tako si prizadevajo zagotoviti, da ima material, ki ga je treba uvoziti, jamstva, ki so v vseh pogledih enakovredna jamstvom za gozdni reprodukcijski material, proizveden v Skupnosti skladno s to direktivo. Tak uvoženi material se opremi z glavnim spričevalom ali uradnim potrdilom, ki ga izda država porekla, in z listinami s podrobnostmi o vseh pošiljkah za izvoz, ki jih priskrbi dobavitelj v tretji državi. Spremembe k prilogam zaradi razvoja znanstvenega ali tehnič- nega znanja se sprejmejo po postopku iz člena 26(3). Člen 24 Ukrepi, potrebni za izvajanje te direktive, ki se nanašajo na zadeve v spodaj navedenih členih, se sprejmejo po postopku za upravljanje iz člena 26(2). — členi 2, 10, 14, 16, 18, 27. Člen 25 Ukrepi, potrebni za izvajanje te direktive, ki se nanašajo na zadeve iz spodaj navedenih členov, se sprejmejo skladno z regulativnim postopkom iz člena 26(3). — členi 3, 4, 5, 6, 17, 19, 20, 21 in 23. 03/Zv. 28 SL Uradni list Evropske unije 157 Člen 26 Člen 28 Komisiji pomaga Stalni odbor za semena (v nadaljnjem 1. besedilu „odbor“). Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabita člena 4 in 7 2. Odločbe 1999/468/ES. Za obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES se določi rok enega meseca. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabita člena 5 in 7 3. Sklepa 1999/468/ES. Za obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES se določi rok dveh mesecev. 4. Odbor sprejme svoj poslovnik. 1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za skladnost s to direktivo, z začetkom veljavnosti 1. januarja 2003. O tem takoj obvestijo Komisijo. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa naj sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice. 2. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Državam članicam je dovoljeno, da tržijo gozdni repro- 3. dukcijski material, proizveden pred 1. januarjem 2003, dokler ne poidejo zaloge. Člen 27 Člen 29 1. V prehodnem obdobju, ki ni daljše od 10 let, z začetkom 1. januarja 2003, lahko države članice za odobritev izhodišč- nega materiala za proizvodnjo testiranega reprodukcijskega materiala, ki ni predhodno zajet v Direktivi 66/404/EGS, uporabijo rezultate primerjalnih testov, ki ne izpolnjujejo zahtev iz Priloge V. Direktiva 66/404/EGS in Direktiva 71/161/EGS se razveljavljata z začetkom veljavnosti od 1. januarja 2003. Direktiva 66/404/EGS se ne uporablja za Republiko Finsko in Kraljevino Švedsko, Direktiva 71/161/EGS pa se ne uporablja za Republiko Finsko. Taki testi bi se morali začeti izvajati pred 1. januarjem 2003 in pokazati, da je reprodukcijski material, pridobljen iz izhodišč- nega materiala, kakovostnejši. Sklici na razveljavljeni direktivi se razumejo kot sklici na to direktivo in se berejo skladno s tabelo usklajevanja iz Priloge IX. 2. V prehodnem obdobju, ki ni daljše od 10 let, z začetkom 1. januarja 2003, lahko države članice za odobritev izhodišč- nega materiala zaradi proizvodnje testiranega reprodukcijskega materiala vseh vrst in umetnih križancev, zajetih v tej direktivi, uporabijo rezultate ocenitvenih genskih testov, ki ne izpolnju- jejo zahtev iz Priloge V. Taki testi bi se morali začeti pred 1. januarjem 2003 in bi morali pokazati, da je reprodukcijski material, pridobljen iz izhodiščnega materiala, kakovostnejši. 3. Za nove vrste in umetne križance, ki se jih kasneje lahko doda Prilogi I, se prehodno obdobje iz odstavkov 1 in 2 določi po postopku iz člena 26(2). 4. Državam članicam se lahko po postopku iz člena 26(2) dovoli, da uporabijo rezultate primerjalnih testov in ocenit- venih genskih testov po izteku prehodnega obdobja. Člen 30 Ta direktiva začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evrop- skih skupnosti. Ta direktiva je naslovljena na države članice. Člen 31 V Bruslju, 22. decembra 1999 Za Svet Predsednik K. HEMILÄ 158 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 28 PRILOGA I SEZNAM DREVESNIH VRST IN UMETNIH KRIŽANCEV Abies alba Mill Abies cephalonica Loud. Abies grandis Lindl. Abies pinsapo Boiss. Acer platanoides L. Acer pseudoplatanus L. Alnus glutinosa Gaertn. Alnus incana Moench. Betula pendula Roth. Betula pubescens Ehrh. Carpinus betulus L. Castanea sativa Mill. Cedrus atlantica Carr. Cedrus libani A. Richard Fagus sylvatica L. Fraxinus angustifolia Vahl. Fraxinus excelsior L. Larix decidua Mill Larix x eurolepis Henry Larix kaempferi Carr. Larix sibirica Ledeb Picea abies Karst. Picea sitchensis Carr. Pinus brutia Ten. Pinus canariensis C. Smith Pinus cembra L. Pinus contorta Loud. Pinus halepensis Mill. Pinus leucodermis Antoine Pinus nigra Arnold Pinus pinaster Ait. Pinus pinea L. Pinus radiata D. Don Pinus sylvestris L. Populus spp. in umetni krianci med temi vrstami Prunus avium L. Pseudotsuga menziesii Franco Quercus cerris L. Quercus ilex L. Quercus petraea Liebl. Quercus pubescens Willd. Quercus robur L. Quercus rubra L. Quercus suber L. Robinia pseudoacacia L. Tilia cordata Mill. Tilia platyphyllos Scop. 03/Zv. 28 SL Uradni list Evropske unije 159 PRILOGA II MINIMALNE ZAHTEVE ZA ODOBRITEV IZHODIŠČNEGA MATERIALA, NAMENJENEGA ZA PROIZ- VODNJO REPRODUKCIJSKEGA MATERIALA, KI NAJ SE CERTIFICIRA KOT MATERIAL „ZNANEGA IZVORA“ 1. Izhodiščni material je semenjak ali sestoj, ki je na enem samem provenienčnem območju. Država članica za vsak posamični primer določi, ali je potreben formalni pregled, vendar je formalni pregled nujen, kadar je material name- njen za posebne gozdarske namene. 2. Semenjak ali sestoj mora izpolnjevati merila, ki jih določijo države članice. 3. — Navesti se mora provenienčno območje in lokacijo ter nadmorsko višino ali višinski razpon za kraj(-e), kjer se pridobiva reprodukcijski material. — Navesti se mora, ali je izhodiščni material: (a) avtohton ali neavtohton ali neznanega porekla, (b) indigen ali neindigen ali neznanega porekla. Če gre za neavtohtoni ali neindigeni izhodiščni material, se mora navesti poreklo, če je znano. 160 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 28 PRILOGA III MINIMALNE ZAHTEVE ZA ODOBRITEV IZHODIŠČNEGA MATERIALA, NAMENJENEGA ZA PROIZ- VODNJO REPRODUKCIJSKEGA MATERIALA, KI NAJ SE CERTIFICIRA KOT „IZBRAN“ MATERIAL Splošno: Sestoj bo ocenjen glede na navedeni specifični namen reprodukcijskega materiala in upoštevane bodo zahteve od 1 do 10 glede na specifični namen. Merila za izbor določi država članica in namen navede v nacionalnem registru. 1. 2. Poreklo: S kronološkimi dokazi ali z drugimi ustreznimi sredstvi je treba ugotoviti, ali je sestoj avtohton/ indigen, neavtohton/neindigen ali neznanega porekla ter za neavtohtoni/neindigeni izhodiščni material navesti poreklo, če je znano. Izolacija: Sestoji morajo biti v zadostni razdalji od sestojev slabe kakovosti iste vrste ali od sestojev sorodnih vrst ali sorte, ki lahko s temi vrstami tvorijo križance. Ta zahteva je zlasti pomembna, kadar so sestoji, ki obda- jajo avtohtone/indigene sestoje, neavtohtoni/neindigeni ali neznanega porekla. 3. Minimalna velikost populacije: Sestoji morajo biti iz ene ali več skupin dreves, ki so dobro razporejene in dovolj številčne, da zagotovijo ustrezno medsebojno opraševanje. Da bi se izognili neugodnim učinkom opraše- vanja v sorodstvu, naj bo v izbranih sestojih zadostno število in gostota posameznih dreves na dano površino. 4. 5. 6. Starost in razvojna faza: V sestojih morajo biti drevesa take starosti ali stopnje razvoja, da se lahko nedvoumno upoštevajo merila za izbor. Enovitost: Sestoji morajo kazati normalno stopnjo variabilnosti morfoloških znakov. Če je potrebno, se drevesa slabše kakovosti odstranijo. Prilagojenost: Prilagoditev ekološkim pogojem, ki prevladujejo v provenienčnem območju, mora biti razvidna. jasno 7. Zdravstveno stanje in odpornost: Na splošno mora biti drevje v sestojih brez škodljivih organizmov in odporno na različne klimatske in rastiščne razmere, razen poškodb zaradi onesnaženja na kraju, kjer drevje raste. 8. Rastnost: Za odobritev izbranih sestojev mora biti rastnost sestoja praviloma večja od sprejetega povprečja v podobnih ekoloških razmerah in pogojih gospodarjenja. 9. Kakovost lesa: Upošteva se kakovost lesa in v nekaterih primerih je ta lahko bistveno merilo. 10. Oblika ali način rasti: Drevesa v sestojih morajo kazati posebej kakovostne morfološke znake, zlasti stegnjenost in simetričnost debla, ustrezno oblikovano krošnjo, tanko vejnatost in ustrezno naravno odmiranje vej. Poleg tega naj bo majhen tudi delež vilasto razraslih dreves in dreves s spiralno zavitim deblom. 03/Zv. 28 SL Uradni list Evropske unije 161 PRILOGA IV MINIMALNE ZAHTEVE ZA ODOBRITEV IZHODIŠČNEGA MATERIALA, NAMENJENEGA ZA PROIZ- VODNJO REPRODUKCIJSKEGA MATERIALA, KI NAJ SE CERTIFICIRA KOT „KVALIFICIRAN“ MATERIAL 1. Semenske plantaže (a) Tip, namen, načrt križanja in terenska razporeditev, elemente, izoliranost in lokacija ter katere koli spremembe le-teh mora odobriti in zabeležiti uradni organ; (b) Kloni ali družine, ki sestavljajo semensko plantažo, se izberejo zaradi svojih izrednih lastnosti s posebnim poudarkom na zahtevah 4, 6, 7, 8, 9 in 10 iz Priloge III; (c) Kloni ali družine, ki sestavljajo semensko plantažo, se posadijo ali so bili posajeni skladno z načrtom, ki ga odobri uradni organ, in se osnujejo tako, da se lahko prepozna vsak sestavni del; (d) Redčenja, opravljena v semenskih plantažah, se opišejo skupaj z izbirnimi merili, ki se uporabijo za taka redčenja, in prijavijo uradnemu organu; (e) S semenskimi plantažami se gospodari in seme pridobiva tako, da se dosežejo cilji semenskih plantaž. Pri semenski plantaži za proizvodnjo umetnega križanca je treba delež križancev v reprodukcijskem materialu ugotoviti z verifikacijskim preskusom. 2. Starši družin(-e) (a) Starši se izberejo zaradi svojih izrednih lastnosti s posebnim poudarkom na zahtevah 4, 6, 7, 8, 9 in 10 iz Priloge III ali zaradi svoje sposobnosti združevanja; (b) Cilj, načrt križanja in sistem opraševanja, elemente, izoliranost in lokacijo ter katere koli pomembne spremembe le-teh mora odobriti in zabeležiti uradni organ; (c) Istovetnost, število in delež staršev v mešanici mora odobriti in zabeležiti uradni organ; (d) Pri starših za proizvodnjo umetnega križanca je treba delež križancev v reprodukcijskem materialu ugotoviti z verifikacijskim preskusom. 3. Kloni (a) Kloni morajo biti prepoznavni glede na razločevalne lastnosti, ki jih odobri in zabeleži uradni organ; (b) Posamezne klone se oceni na podlagi izkušenj ali dokaže z dovolj dolgim poskušanjem; (c) Orteti, ki se uporabijo za proizvodnjo klonov, se izberejo na podlagi svojih nadpovprečnih lastnosti s posebnim poudarkom na zahtevah 4, 6, 7, 8, 9 in 10 iz Priloge III; (d) Država članica omeji odobritev na največje število let ali na največje število proizvedenih rametov. 4. Mešanice klonov (a) Mešanica klonov mora izpolnjevati zahteve iz točk 3(a), 3(b) in 3(c); (b) Istovetnost, število in delež sestavnih klonov mešanice ter metodo izbora in osnovno kolekcijo je treba odobriti in zabeležiti pri uradnem organu. Vsaka mešanica mora izkazovati zadovoljivo gensko pestrost; (c) Država članica omeji odobritev na največje število let ali na največje število proizvedenih rametov. 162 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 28 MINIMALNE ZAHTEVE ZA ODOBRITEV IZHODIŠČNEGA MATERIALA, NAMENJENEGA ZA PROIZ- VODNJO REPRODUKCIJSKEGA MATERIALA, KI NAJ SE CERTIFICIRA KOT „TESTIRAN“ MATERIAL PRILOGA V 1. ZAHTEVE ZA VSE TESTE (a) Splošno Izhodiščni material mora izpolnjevati ustrezne zahteve iz Priloge III ali IV. Teste za odobritev izhodiščnega materiala se mora pripraviti, zasnovati, izvesti in njihove rezultate prikazati skladno z mednarodno priznanimi postopki. Pri primerjalnih testih je treba reprodukcijski material, ki se testira, primerjati z enim ali po možnosti z več odobrenimi ali vnaprej izbranimi modelnimi sestoji. (b) Značilnosti, ki jih je treba pregledati (i) Teste je treba načrtovati tako, da se ocenijo natančno določene lastnosti in te je treba navesti za vsak test. (ii) Poudarek je zlasti na prilagojenosti, rasti ter pomembnejših biotskih in abiotskih dejavnikih. Tudi druge značilnosti, ki se štejejo, da so pomembne glede na predvideni specifični namen, se ocenijo glede na ekološke razmere območja, v katerem se izvaja test. (c) Dokumentacija Dokumentacija vsebuje opis prizorišča testiranja, vključno z lokacijo, podnebjem, tlemi, preteklo rabo, nastankom, gospodarjenjem in morebitnimi poškodbami zaradi abiotskih/biotskih dejavnikov, ter je na razpo- lago uradnemu organu. Starost materiala in rezultate ob ocenitvi ugotovi uradni organ. (d) Postavitev testov (i) Vsak vzorec reprodukcijskega materiala se vzgoji, zasadi in se z njim gospodari na enak način, kolikor je to možno glede na tip rastlinskega materiala; (ii) Vsak preskus mora biti izveden v veljavnem statističnem vzorcu z zadovoljivim številom dreves, da se lahko ocenijo posamezne lastnosti vsakega preskušanega elementa. (e) Analiza in veljavnost rezultatov (i) Podatke, pridobljene v preskusih, je treba analizirati po mednarodno priznanih statističnih metodah in rezultate predstaviti za vsako preskušano lastnost; (ii) Metodologija, uporabljena za preskus, in podrobnosti pridobljenih rezultatov naj bodo na voljo brezplačno; (iii) Mora se tudi dati izjavo o predlaganem območju za morebitno prilagoditev v okviru države, v kateri se je izvedel test, in o značilnostih, ki lahko omejujejo njegovo uporabnost; (iv) Če se med testiranjem izkaže, da reprodukcijski material nima: — vsaj lastnosti izhodiščnega materiala, ali — podobne odpornosti na ekonomsko pomembne škodljive organizme, kot jo ima izhodiščni materialse tak reprodukcijski material uniči. 2. ZAHTEVE ZA GENSKO OCENJEVANJE ELEMENTOV IZHODIŠČNEGA MATERIALA (a) Opravi se lahko gensko ocenjevanje elementov naslednjega izhodiščnega materiala: semenske plantaže, starši družin(- e), kloni in klonske mešanice; (b) Dokumentacija Za odobritev izhodiščnega materiala se zahteva naslednja dodatna dokumentacija: (i) istovetnost, poreklo in poreklo ocenjenih elementov; (ii) načrt križanja, uporabljen za proizvodnjo reprodukcijskega materiala, uporabljenega v ocenitvenih testih. (c) Postopki testiranja Izpolniti se morajo naslednje zahteve: (i) gensko ocenjevanje vsakega elementa se izvede na dveh ali več testnih lokacijah, od katerih mora biti vsaj ena v okolju, ki ustreza predvideni uporabi reprodukcijskega materiala; (ii) ocenjena nadpovprečnost reprodukcijskega materiala, namenjenega za trženje, se izračuna na podlagi teh genskih ocen in specifičnega načrta križanja; (iii) ocenitvene teste in genske izračune mora odobriti uradni organ. 03/Zv. 28 SL Uradni list Evropske unije 163 (d) Interpretacija (i) ocenjena nadpovprečnost reprodukcijskega materiala se izračuna glede na referenčno populacijo za eno ali več lastnosti; (ii) za katero koli pomembno lastnost reprodukcijskega materiala se navede, ali je njena genska ocena slabša od referenčne populacije. 3. ZAHTEVE ZA PRIMERJALNO TESTIRANJE REPRODUKCIJSKEGA MATERIALA (a) Vzorčenje reprodukcijskega materiala (i) Vzorec reprodukcijskega materiala za primerjalno testiranje mora biti značilno reprezentativen za reproduk- cijski material, pridobljen iz izhodiščnega materiala, ki naj se odobri; (ii) generativno pridobljen reprodukcijski material za primerjalno testiranje: — izvira iz semena, pridobljenega v letih obilnega cvetenja in semenenja, lahko se uporabi umetno opraše- vanje, — proizveden na način, ki zagotavlja reprezentativnost dobljenih vzorcev. (b) Standardi (i) Kvaliteta standardov, uporabljenih za namene primerjanja pri testiranju naj bi bila, če je možno, dovolj dolgo znana v območju, kjer se opravlja testiranje. Standardi načeloma predstavljajo material, ki se je v gozdarstvu izkazal za uspešnega v času, ko se testi začnejo, in v ekoloških razmerah, ki se predlagajo za certificiranje materiala. Če je mogoče, morajo prihajati iz sestojev, ki so izbrani po merilih iz Priloge III ali iz izhodiščnega materiala, uradno odobrenega za proizvodnjo testiranega materiala; (ii) Za primerjalno testiranje umetnih hibridov morata biti obe vrsti staršev, če je mogoče, vključeni med stan- darde; (iii) Če je le mogoče, je treba uporabiti več standardov. Če je potrebno in upravičeno, se sme standarde nadome- stiti z najustreznejšim testiranim materialom ali povprečjem sestavnih delov testa; (iv) Isti standardi se bodo uporabili v vseh testih v kar se da velikem razponu rastiščnih razmer. (c) Interpretacija (i) Za vsaj en pomemben znak mora biti dokazana statistično pomembna nadpovprečnost v primerjavi z modelnimi sestoji; (ii) Navesti se mora vsak ekonomski ali okoljsko pomemben znak, ki izkazuje znatno slabše rezultate glede modelnih sestojev, njihove učinke pa je treba izravnati s koristnimi znaki. 4. POGOJNA ODOBRITEV Predhodna ocena zgodnjih testov je lahko podlaga za začasno odobritev. Nadpovprečne lastnosti, ugotovljene z zgodnjo oceno, je treba ponovno preveriti najmanj vsakih deset let. 5. ZGODNJI TESTI Teste v drevesnicah, rastlinjakih in laboratorijih uradni organ upošteva za začasno ali dokončno odobritev, če obstaja tesna povezava med izmerjeno značilnostjo in lastnostmi, ki bi se praviloma ocenjevale s testi v gozdu. Ostale last- nosti, ki se testirajo, morajo izpolnjevati zahteve, določene v odstavku 3. 164 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 28 KATEGORIJE, POD KATERIMI SE LAHKO TRI REPRODUKCIJSKI MATERIAL IZ RAZLIČNIH TIPOV IZHO- DIČNEGA MATERIALA PRILOGA VI Tip izhodiščnega materiala Znanega izvora (rumena) Izbran(zelena) Kvalificiran(rožnat- a) Testiran(modra) Kategorija gozdnega reprodukcijskega materiala Skupina semenjakov Sestoj Semenska plantaža Starši družin(-e) Klon Klonska mešanica x x x x x x x x x x x x 03/Zv. 28 SL Uradni list Evropske unije 165 PRILOGA VII DEL A Zahteve, ki jih morajo izpolnjevati partije plodov in semen vrst, navedenih v Prilogi I 1. Partije plodov in semen vrst, navedenih v Prilogi I, se ne smejo tržiti, razen če je minimalna stopnja čistosti partije plodov ali semen 99 %. 2. Ne glede na določbe odstavka 1 se pri zelo sorodnih vrstah v Prilogi I, razen umetnih križancev, navede čistost partije plodov ali semen vrste, če je manjša od 99 %. Zahteve, ki jih morajo izpolnjevati rastlinski deli vrst in umetnih križancev, navedenih v Prilogi I DEL B Rastlinski deli vrst in umetnih križancev, navedenih v Prilogi I, naj bodo ustrezne tržne kakovosti. Ustrezno tržno kako- vost se določi glede na splošne značilnosti, zdravje in ustrezno velikost. Pri vrstah iz rodu Populus se navede, ali so izpol- njene dodatne zahteve, navedene v delu C. Zahteve za zunanje kakovostne standarde za vrste iz rodu Populus spp. , ki se razmnožujejo s stebelnimi potak- njenci ali šibami DEL C 1. Stebelni potaknjenci (a) Stebelni potaknjenci se ne štejejo, da so ustrezne tržne kakovosti, če imajo katere koli od naslednjih pomanjklji- vosti: (i) njihov les je star več kot dve leti; (ii) imajo manj kot dva dobro oblikovana popka; (iii) poškodovani so od nekroz ali škodljivih organizmov; (iv) kažejo znake izsušitve, pregretosti, plesnivosti ali gnilobe. (b) Minimalne dimenzije za potaknjence — najmanjša dolžina: 20 cm — najmanjši premer na vrhu: 2. Šibe razred ES 1: 8 mm razred ES 2: 10 mm. (a) Šibe se ne štejejo, da so ustrezne tržne kakovosti, če obstajajo katere koli od naslednjih pomanjkljivosti: — njihov les je star več kot tri leta, — imajo manj kot pet dobro oblikovanih popkov, — poškodovane so od nekroz ali škodljivih organizmov, — kažejo znake izsušitve, pregretosti, plesni ali gnilobe, — imajo poškodbe, ki niso posledica obrezovanja, — imajo razvitih več stebel, — imajo preveliko ukrivljenost stebla. (b) Velikostni razredi za šibe Razred Minimalni premer (mm) na sredini Minimalna višina(m) Ne-mediteranska območja N1 N2 Mediteranska območja S1 S2 6 15 25 30 1,5 3,00 3,00 4,00 166 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 28 Zahteve, ki jih mora izpolnjevati sadilni material vrst in umetnih križancev iz Priloge I DEL D Sadilni material mora biti ustrezne tržne kakovosti. Ustrezna tržna kakovost se določi glede na splošne značilnosti, zdravje, vitalnost in fiziološko kakovost. DEL E Zahteve, ki jih mora izpolnjevati sadilni material, ki se daje v promet končnemu uporabniku na območjih s sredozemskim podnebjem Sadilni material se ne sme tržiti, razen če je 95 % vsake partije ustrezne tržne kakovosti. 1. Sadilni material nima ustrezne tržne kakovosti, če ima katere koli od naslednjih pomanjkljivosti: (a) poškodbe, razen vreznin od obrezovanja ali poškodb, nastalih pri ruvanju; (b) premalo popkov, sposobnih za razvoj v glavni poganjek; (c) več stebel; (d) deformiran koreninski sistem; (e) znake izsušitve, pregretosti, plesnivosti ali drugih škodljivih organizmov; (f) neenakomerno rast. 2. Velikost rastlin Vrsta Maksimalna starost (leta) Minimalna višina (cm) Maksimalna višina (cm) Minimalni premer koreninskega vratu (mm) Pinus halepensis Pinus leucodermis Pinus nigra Pinus pinaster Pinus pinea Quercus ilex Quercus suber 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 8 12 8 10 8 10 7 15 10 15 8 15 13 25 40 25 35 15 20 30 45 30 40 30 50 60 2 3 2 3 2 3 2 3 3 4 2 3 3 3. Velikost posode, kadar se uporablja Vrsta Minimalna prostorninaposode (cm) Pinus pinaster druge vrste 120 200 03/Zv. 28 SL Uradni list Evropske unije 167 PRILOGA VIII DEL A 168 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 28 DEL B 03/Zv. 28 SL Uradni list Evropske unije 169 DEL C 170 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 28 PRILOGA IX TABELA USKLAJEVANJA A. Direktiva 66/404/EGS ta direktiva Direktiva 66/404/EGS ta direktiva člen 1 člen 3 člen 2, 16, in 16b člen 5, 5b in 5d — člen 4 — — člen 5a člen 6 člen 13a — člen 8 člen 9 člen 10 člen 11 člen 13 člen 15 člen 14 — člen 1 člen 2 člen 3 člen 4 člen 5 člen 6 člen 7 člen 8 člen 9 člen 10 člen 11 člen 12 člen 13 člen 14 člen 15 člen 16 člen 17 člen 18 člen 19 člen 20 — — člen 16a — — člen 17 člen 5e člen 18 — — člen 19 člen 2 — Priloga I — Priloga II — — Priloga III (del) — B člen 21 člen 22 člen 23 člen 24 člen 25 člen 26 člen 27 člen 28 člen 29 člen 30 člen 31 Priloga I Priloga II Priloga III Priloga IV Priloga V Priloga VI Priloga VII Priloga VIII Priloga IX Direktiva 71/161/EGS ta direktiva Direktiva 71/161/EGS ta direktiva člen 1 člen 4 členi 3(2), 16 in 17 — — členi 5, 6(1) in 8 — — — — — — — člen 10 in 11 — člen 1 člen 2 člen 3 člen 4 člen 5 člen 6 člen 7 člen 8 člen 9 člen 10 člen 11 člen 12 člen 13 člen 14 člen 15 člen 12 člen 14 člen 15 — — — — člen 9 — — člen 18 — člen 19 — — člen 16 člen 17 člen 18 člen 19 člen 20 člen 21 člen 22 člen 23 člen 24 člen 25 člen 26 člen 27 člen 28 člen 29 člen 30 03/Zv. 28 SL Uradni list Evropske unije 171 Direktiva 71/161/EGS ta direktiva Direktiva 71/161/EGS ta direktiva člen 20 člen 2 — — — člen 31 Priloga I Priloga II Priloga III Priloga IV — — Prilogi 2 in 3 — — Priloga V Priloga VI Priloga VII Priloga VIII Priloga IX


title: Απόφαση αριθ. 2788/1999/ΕΚΑΧ της Επιτροπής, της 22ας Δεκεμβρίου 1999, σχετικά με παρέκκλιση από τη σύσταση αριθ. 1/64 της Ανώτατης Αρχής όσον αφορά την αύξηση του προστατευτικού δασμού για προϊόντα σιδήρου και χάλυβα στα εξωτερικά σύνορα της Κοινότητας (167η παρέκκλιση)

eurovoc_concepts:
ECSC
customs duties
derogation from EU law
import
iron and steel product
tariff quota

text: L 336/8 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 29. 12. 1999 ΑΠΟΦΑΣΗ αριθ. 2788/1999/ΕΚΑΧ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 22ας ∆εκεµβρίου 1999 σχετικά µε παρέκκλιση από τη σύσταση αριθ. 1/64 της Ανώτατης Αρχής όσον αφορά την αύξηση του προστατευτικού δασµού για προϊόντα σιδήρου και χάλυβα στα εξωτερικά σύνορα της Κοινότητας (167η παρέκκλιση) Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας Άνθρακα και Χάλυβα, και ιδίως την τρίτη παράγραφο του άρθρου 71, τη σύσταση αριθ. 1/64 της Ανώτατης Αρχής, της 15ης Ιανουαρίου 1964, προς τις κυβερνήσεις των κρατών µελών σχετικά µε την άρση των προστατευτικών µέτρων που πλήττουν τα προϊόντα σιδήρου και χάλυβα στην περιφέρεια της Κοινότητας (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τη σύσταση 88/27/ΕΚΑΧ της Επιτροπής (2), και ιδίως το άρθρο 3, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) ορισµένα προϊόντα σιδήρου και χάλυβα µε εξαιρετικά εξειδικευµένα φυσικά και χηµικά χαρακτηριστικά απαραίτητα για την παραγωγή ορισµένων εµπορευµάτων, δεν παράγονται καθόλου ή παράγονται σε ανεπαρκείς ποσότητες στην Κοινότητα· επί σειρά ετών η ανεπάρκεια αυτή αντιµετωπιζόταν µε αδασµολόγη- τες ποσοστώσεις· οι παραγωγοί στην Κοινότητα εξακολουθούν να αδυνατούν να ανταποκριθούν στις τιθέµενες από τους χρήστες ποιοτικές απαιτήσεις· κατά συνέπεια, απαιτούνται αδασµολόγητες ποσοστώσεις σε επίπεδο που εξασφαλίζει τον εφοδιασµό των χρηστών· εξάλλου η εισαγωγή των εν λόγω προϊόντων σε προτιµησιακή βάση δεν είναι επιβλαβής γαι τις επιχειρήσεις σιδήρου και χάλυβα που παράγουν άµεσα ανταγωνιστικά προϊόντα στην Κοινότητα· η εν λόγω δασµολογική ποσόστωση δεν είναι πιθανόν ότι θα αποβεί επικίνδυνη για τους στόχους της σύστασης αριθ. 1/64, αλλά θα συµβάλει στη διατήρηση των υφιστάµενων εµπορικών ροών µεταξύ της Κοινότητας και τρίτων χωρών· στον τοµέα της εµπορικής πολιτικής τα ανωτέρω αποτελούν ειδικές περιπτώσεις που δικαιολογούν την έγκριση των παρεκκλίσεων µε βάση τις διατάξεις του άρθρου 3 της σύστασης αριθ. 1/64· είναι αναγκαίο να διασφαλιστεί πως η χορηγούµενη δασµολογική ποσόστωση θα έχει ως αποκλειστικό ρόλο την κάλυψη των εξειδικευµένων αναγκών ορισµένων µεταποιητικών βιοµηχανιών· έχουν πραγµατοποιηθεί µε τις κυβερνήσεις των κρατών µελών διαβουλεύσεις σχετικά µε τη δασµολογική ποσόστωση που αναφέρεται στη συνέχεια· ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 1427/97 της Επιτροπής, της 23ης Ιουλίου 1997, που τροποποιεί τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2454/93 για τον καθορισµό διατάξεων εφαρµογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2913/92 του Συµβουλίου περί τελωνειακού κώδικα (3), θεσπίζει τους κανόνες διαχείρισης των δασµολογικών ποσοστώ- σεων που προορίζονται για χρήση σύµφωνα µε τη χρονολογική σειρά των ηµεροµηνιών παραλαβής των διασαφήσεων, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ: Άρθρο 1 1. Με την παρούσα επιτρέπεται στα κράτη µέλη η παρέκκλιση από τις υποχρεώσεις τις απορρέουσες από τις διατάξεις του άρθρου 1 της σύστασης αριθ. 1/64 της Ανωτάτης Αρχής στον αναγκαίο βαθµό, προκειµένου να ανασταλούν στα αναφερόµενα επίπεδα οι τελωνειακοί δασµοί που εφαρµόζονται στα ακόλουθα προϊόντα, στο πλαίσιο της δασµολογικής ποσόστωσης, της οποίας οι ποσότητες αναφέρονται κατωτέρω: Ποσότητα ποσόστωσης (τόνοι) Τελωνειακός δασµός (%) Πέρας περιόδου ποσόστωσης 200 0 31. 12. 2000 Αύξων αριθµός Κωδικός ΣΟ Κωδικός Taric Περιγραφή εµπορευµάτων 09. 2921 α) ex 7209 16 90 10 (1) ΕΕ 8 της 22. 1. 1964, σ. 99/64. (2) ΕΕ L 15 της 20. 1. 1988, σ. 13. (3) ΕΕ L 196 της 24. 7. 1997, σ. 31. έλασης προϊόντα Πλατέα από σίδηρο ή όχι σε κράµα χάλυβες µε πλάτος 600 mm ή περισσότερο, που έχουν ελαθεί σε ψυχρή κατά- σταση, µη επιστρωµένα µε άλλο µέτραλλο ή επενδυµένα: πλάτος το Με 1 mm αλλά κατώτερο των 3 mm υπερβαίνει που 29. 12. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 336/9 Αύξων αριθµός Κωδικός ΣΟ Κωδικός Taric Περιγραφή εµπορευµάτων Ποσότητα ποσόστωσης (τόνοι) Τελωνειακός δασµός (%) Πέρας περιόδου ποσόστωσης 500 0 31. 12. 2000 920 0 31. 12. 2000 ex 7209 17 90 10 Με πάχος 0,5 mm ή περισσότερο αλλά που δεν υπερβαίνει το 1 mm 09. 2922 β) ex 7219 32 10 ex 7219 33 10 ex 7219 34 10 09. 2927 γ) ex 7219 33 10 ex 7219 34 10 µε Πλατέα προϊόντα έλασης από ανο- ξείδωτους πλάτος χάλυβες, 600 mm ή περισσότερο που έχουν απλώς ελαθεί σε ψυχρή κατάσταση: Με πάχος 3 mm ή περισσότερο αλλά κατώτερο των 4,75 mm, που περιέχουν κατά βάρος 2,5 % ή περισσότερο νικέλιο Με πάχος που υπερβαίνει το 1 mm αλλά κατώτερο των 3 mm, που περιέχουν κατά βάρος 2,5 % ή περισσότερο νικέλιο Με πάχος 0,5 mm ή περισσότερο αλλά που δεν υπερβαίνει το 1 mm, µε 2,5 % ή περισσότερο νικέλιο κατά βάρος µε Πλατέα προϊόντα έλασης από ανο- ξείδωτους πλάτος χάλυβες, 600 mm ή περισσότερο που έχουν απλώς ελαθεί σε ψυχρή κατάσταση: Με πάχος που υπερβαίνει το 1 mm αλλά κατώτερο των 3 mm, που περιέχει κατά βάρος 2,5 % ή περισ- σότερο νικέλιο Με πάχος 0,5 mm ή περισσότερο αλλά που δεν υπερβαίνει το 1 mm, µε 2,5 % ή περισσότερο νικέλιο κατά βάρος 11 12 11 12 11 12 13 14 15 16 17 18 13 14 15 16 17 18 2. Τα ανωτέρω καταγραφόµενα προϊόντα πρέπει, επίσης να πληρούν τις ακόλουθες φυσικές προδιαγραφές: α) Προϊόντα µε κωδικούς ΣΟ ex 7209 16 90 και ex 7209 17 90: Χάλυβας υψηλής περιεκτικότητας σε άνθρακα, όπου η περιεκτικότητα αυτή κυµαίνεται µεταξύ 0,64 % και 0,70 %, µε προορισµό την παραγωγή ιµάντων για εγκαταστάσεις παραγωγικής διαδικασίας ή µεταφορικών ιµάντων µε επιτρεπόµενη θερµοκρασία λειτουργίας 400 °C. Τάση εφελκυσµού 1 200 Ν/mm2 (± 10 %). Λοιπά στοιχεία ή ιδιότητες ανάλογα µε τις ειδικές τεχνικές προδιαγραφές (ΗΜ 1708). β) Προϊόντα µε κωδικούς ΣΟ ex 7219 32 10 11/12, ex 7219 33 10 11/12 και ex 7219 34 10 11/12: Ανοξείδωτος χάλυβας Nicro µε προορισµό την παραγωγή ιµάντων για εγκαταστάσεις παραγωγικής διαδικασίας ή µεταφορικών ιµάντων µε επιτρεπόµενη θερµοκρασία λειτουργίας 350 °C. Τύπος 1. : Τάση εφελκυσµού 1 050 Ν/mm2 (± 10 %). Χηµική σύνθεση: µέγιστη περιεκτικότητα σε άνθρακα 0,06 %· περιεκτικότητα σε χρώµιο 13 %· περιεκτικότητα σε νικέλιο 4 %. Λοιπά στοιχεία ή ιδιότητες ανάλογα µε τις ειδικές τεχνικές προδιαγραφές (ΗΜ 1708). Τύπος 2. : Τάση εφελκυσµού 1 250 Ν/mm2 (± 15 %). Χηµική σύνθεση: µέγιστη περιεκτικότητα σε άνθρακα 0,15 %· περιεκτικότητα σε χρώµιο 17 %· περιεκτικότητα σε νικέλιο 7 %. Λοιπά στοιχεία ή ιδιότητες ανάλογα µε τις ειδικές τεχνικές προδιαγραφές (ΗΜ 1708). γ) Προϊόντα µε κωδικούς ΣΟ ex 7219 33 10 13/14/15/16/17/18 και ex 7219 34 10 13/14/15/16/17/18. Ανοξείδωτος χάλυβας µε προορισµό την παραγωγή ιµάντων για εγκαταστάσεις παραγωγικής διαδικασίας ή µεταφορικών ιµάντων. L 336/10 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 29. 12. 1999 Τύπος 1. : Τάση εφελκυσµού 1 200 Ν/mm2. Χηµική σύνθεση: µέγιστη περιεκτικότητα σε άνθρακα 0,1 %· περιεκτικότητα σε πυρίτιο 0,6 %· περιεκτικότητα σε µαγγάνιο 1,4 %· περιεκτικότητα σε χρώµιο 17,5 %· περιεκτικότητα σε νικέλιο 7,5 %. Λοιπά στοιχεία ή ιδιότητες ανάλογα µε τις ειδικές τεχνικές προδιαγραφές (ΗΜ 1712). Τύπος 2. : Τάση εφελκυσµού 1 200 Ν/mm2. Χηµική σύνθεση: περιεκτικότητα σε άνθρακα 0,06 %· περιεκτι- κότητα σε πυρίτιο 0,6 %· περιεκτικότητα σε µαγγάνιο 1,4 %· περιεκτικότητα σε χρώµιο 18,5 %· περιεκτικότητα σε νικέλιο 8,5 %. Λοιπά στοιχεία ή ιδιότητες ανάλογα µε την ειδική τεχνική προδιαγραφή. Τύπος 3. : Τάση εφελκυσµού 1 000 Ν/mm2. Χηµική σύνθεση: περιεκτικότητα σε άνθρακα 0,05 %· περιεκτι- κότητα σε πυρίτιο 0,6 %· περιεκτικότητα σε µαγγάνιο 1,7 %· περιεκτικότητα σε χρώµιο 17,5 %· περιεκτικότητα σε νικέλιο 12,5 %· µολυβδένιο 2,7 %. Λοιπά στοιχεία ή ιδιότητες ανάλογα µε τις ειδικές τεχνικές προδιαγραφές. Τύπος 4. : Τάση εφελκυσµού 1 080 Ν/mm2. Χηµική σύνθεση: µέγιστη περιεκτικότητα σε άνθρακα 0,05 %· µέγιστη περιεκτικότητα σε πυρίτιο 1 %· περιεκτικότητα σε χρώµιο 13 %· περιεκτικότητα σε νικέλιο 4 %· περιεκτικότητα σε τιτάνιο 0,3 %. Λοιπά στοιχεία και ιδιότητες ανάλογα µε τις ειδικές τεχνικές προδιαγραφές (ΗΜ 1710). Τύπος 5. : Τάση εφελκυσµού 1 150 Ν/mm2. Χηµική σύνθεση: µέγιστη περιεκτικότητα σε άνθρακα 0,08 %· περιεκτικότητα σε πυρίτιο 1,5 %· περιεκτικότητα σε χρώµιο 14 %· περιεκτικότητα σε νικέλιο 7 %· περιεκτι- κότητα σε χαλκό 0,7 %. Λοιπά στοιχεία και ιδιότητες ανάλογα µε τις ειδικές τεχνικές προδιαγραφές (ΗΜ 1701). Τύπος 6. : Τάση εφελκυσµού 1 200 Ν/mm2. Χηµική σύνθεση: περιεκτικότητα σε άνθρακα 0,03 %· περιεκτι- κότητα σε πυρίτιο 0,6 %· περιεκτικότητα σε χρώµιο 15,25 %· περιεκτικότητα σε νικέλιο 4,9 %· περιεκτικότητα σε χαλκό 3,25 %. Λοιπά στοιχεία και ιδιότητες σύµφωνα µε τις ειδικές τεχνικές προδιαγραφές. Σηµείωση: η σύνθεση των προϊόντων που υπάγονται στα στοιχεία α), β) και γ) 1. έως 6. είναι δυνατόν να διαφέρει εντός των ορίων των προτύπων που ισχύουν σε θέµατα ανάλυσης. Άρθρο 2 Με την παρούσα επιτρέπεται στα κράτη µέλη η παρέκκλιση από τις υποχρεώσεις τις απορρέουσες από τις διατάξεις του άρθρου 1 της σύστασης αριθ. 1/64 της Ανωτάτης Αρχής στον αναγκαίο βαθµό, προκειµένου να ανασταλούν στα αναφερόµενα επίπεδα οι τελωνειακοί δασµοί που εφαρµόζονται στα ακόλουθα προϊόντα, στο πλαίσιο της δασµολογικής ποσόστωσης της οποίας οι ποσότητες αναφέρονται κατωτέρω: Αύξων αριθµός Κωδικός ΣΟ Κωδικός Taric Περιγραφή εµπορευµάτων Ποσότητα ποσόστωσης (τόνοι) Τελωνειακός δασµός (%) Πέρας περιόδου ποσόστωσης 09. 2923 α) ex 7227 90 95 15 Χονδρόσυρµα ειδικό για την κατασκευή βαλβίδων που έχουν σκληρυνθεί σε λάδι, διαµέτρου µεταξύ 5 και 15 mm, από άλλα χαλυβοκράµατα που περιέχουν κατά βάρος: Μεταξύ 0,5 % και 0,8 % άν- θρακα Μεταξύ 0,1 % και 1,7 % πυρίτιο Μεταξύ 0,5 % και 0,8 % µαγγά- νιο Μέχρι 0,03 % θείο Μέχρι 0,03 % φώσφορο Μεταξύ 0,4 % και 0,8 % χρώµιο Μεταξύ 0,1 % και 0,3 % βανά- διο 5 000 0 31. 12. 2000 29. 12. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 336/11 Αύξων αριθµός Κωδικός ΣΟ Κωδικός Taric Περιγραφή εµπορευµάτων Ποσότητα ποσόστωσης (τόνοι) Τελωνειακός δασµός (%) Πέρας περιόδου ποσόστωσης 500 0 31. 12. 2000 09. 2924 β) ex 7227 90 95 25 Χονδρόσυρµα για την κατασκευή ελατηρίων βαλβίδων που έχουν σκληρυνθεί σε λάδι, διαµέτρου µεταξύ 5,5 και 10 mm, από άλλα χαλυβοκράµατα που περιέ- χουν κατά βάρος: Μεταξύ 0,63 % και 0,72 % άν- θρακα Μεταξύ 0,15 % και 0,3 % πυρί- τιο Μεταξύ 0,5 % και 0,9 % µαγγά- νιο Μέχρι 0,02 % θείο Μέχρι 0,02 % φώσφορο Μεταξύ 0,4 % και 0,6 % χρώµιο Μέχρι 0,06 % χαλκό Μέχρι 0,06 % νικέλιο Μεταξύ 0,1 % και 0,2 % βανά- διο Άρθρο 3 Τις δασµολογικές ποσοστώσεις των άρθρων 1 και 2 διαχειρίζεται η Επιτροπή, σύµφωνα µε τα άρθρα 308α έως 308δ του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2454/93 της Επιτροπής (1). Η Επιτροπή έχει τη δυνατότητα να λαµβάνει κάθε πρόσφορο διοικητικό µέτρο προκειµένου να διασφαλίζει την αποτελεσµατική τους διαχείριση. Άρθρο 4 Κάθε κράτος µέλος εξασφαλίζει ότι οι εισαγωγείς των υπόψη προϊόντων έχουν ισότιµη και συνεχή πρόσβαση στις ποσοστώσεις, εφόσον το επιτρέπει το υπόλοιπο των ποσοτήτων ποσόστωσης. Άρθρο 5 Τα κράτη µέλη και η Επιτροπή συνεργάζονται στενά προκειµένου να εξασφαλίζεται η τήρηση της παρούσας απόφασης. Άρθρο 6 Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει την τρίτη ηµέρα από τη δηµοσίευσή της στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Εφαρµόζεται από την 1η Ιανουαρίου έως τις 31 ∆εκεµβρίου 2000. (1) ΕΕ L 253 της 11. 10. 1993, σ. 1. L 336/12 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 29. 12. 1999 Η παρούσα απόφαση είναι δεσµευτική ως προς όλα τα µέρη της και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 22 ∆εκεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Pascal LAMY Μέλος της Επιτροπής


title: 2000/103/EG: Entscheidung der Kommission vom 22. Dezember 1999 zur Änderung der Entscheidung 1999/354/EG über die Erstattungsfähigkeit der von bestimmten Mitgliedstaaten im Rahmen der Durchführung der Kontrollregelung für die gemeinsame Fischereipolitik im Jahr 1999 geplanten Ausgaben (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 4847)

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
fishing controls
fishing regulations
maritime surveillance
national expenditure
validation of expenditure

text: 4. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 29/33 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 22. Dezember 1999 zur Änderung der Entscheidung 1999/354/EG über die Erstattungsfähigkeit der von bestimmten Mitgliedstaaten im Rahmen der Durchführung der Kontrollregelung für die gemeinsame Fischerei- politik im Jahr 1999 geplanten Ausgaben (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 4847) (2000/103/EG) DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Entscheidung 95/527/EG des Rates vom 8. Dezember 1995 über eine finanzielle Beteiligung der Gemein- schaft an bestimmten Ausgaben der Mitgliedstaaten im Rahmen der Durchführung der Kontrollregelung für die gemeinsame Fischereipolitik (1), insbesondere auf Artikel 6, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) Bei Annahme der Entscheidung 1999/354/EG der Kommission über die Erstattungsfähigkeit der von bestimmten Mitgliedstaaten im Rahmen der Durchfüh- rung der Kontrollregelung für die gemeinsame Fischerei- politik im Jahr 1999 geplanten Ausgaben (2), geändert durch die Entscheidung 2000/102/EG (3), standen nicht genügend Haushaltsmittel zur Verfügung, um für alle erstattungsfähigen Ausgaben eine finanzielle Höchstbe- teiligung der Gemeinschaft zu gewähren. Die Aufstockung der bereitgestellten Haushaltsmittel gestattet es nunmehr, für bestimmte erstattungsfähige Ausgaben eine zusätzliche finanzielle Beteiligung zu gewähren. Die Entscheidung 1999/354/EG trug den Anträgen Frankreichs und Irlands auf finanzielle Beteiligung der Gemeinschaft keine Rechnung, da sie nicht innerhalb der vorgegebenen Fristen übermittelt wurden. Um die Fort- führung der Kontrollmaßnahmen in den ICES-Gebieten VI, VII und VIII sicherzustellen, ist es jedoch erforderlich, daß Frankreich und Irland bestimmte Ausgaben tätigen, die ihre verfügbaren Haushaltsmittel übersteigen. Ohne eine finanzielle Beteiligung wäre die Finanzierung der im Jahr 1999 geplanten Investitionen gefährdet, so daß die Zielvorgaben im Bereich Überwachung und Kontrolle nicht erreicht werden könnten. Es ist somit gerechtfer- tigt, noch für 1999 ausnahmsweise eine finanzielle Beteiligung an den wesentlichen Ausgaben Frankreichs und Irlands vorzusehen. Griechenland hat nähere Angaben zu seinem Antrag auf finanzielle Beteiligung an den für 1999 geplanten Ausgaben gemäß Artikel 2 der Entscheidung 95/527/EG übermittelt, die sich auf die Höhe der erstattungsfähigen Ausgaben nach Maßgabe der Entscheidung 95/527/EG auswirken. (1) ABl. L 301 vom 14. 12. 1995, S. 30. ABl. L 302 vom 15. 12. 1995, S. 45 (Berichtigung). (2) ABl. L 137 vom 1. 6. 1999, S. 41. (3) Siehe Seite 30 dieses Amtsblatts. (5) (6) Die Entscheidung 1999/354/EG ist entsprechend zu ändern. Die in dieser Entscheidung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Fischerei und Aquakultur — HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Entscheidung 1999/354/EG wird wie folgt geändert: 1. In Artikel 1 erster Satz „108 378 475 Euro“ „113 744 098 EUR“. ersetzt wird durch der den Betrag Betrag 2. In 1 Artikel „33 833 388 Euro“ „35 570 045 EUR“. zweiter ersetzt Satz wird durch der den Betrag Betrag 3. In Artikel 2 Absatz 1 zweiter Satz wird der Betrag Betrag ersetzt durch den „11 024 266 Euro“ „11 424 166 EUR“. 4. In Artikel 2 Absatz 2 erster Satz wird der Betrag „2 500 Euro“ ersetzt durch den Betrag „2 800 EUR“. 5. In Artikel 2 Absatz 2 zweiter Satz wird der Betrag „2 500 Euro“ ersetzt durch den Betrag „2 800 EUR“. 6. In Artikel 2 Absatz 3 dritter Satz wird der Betrag „3 250 Euro“ ersetzt durch den Betrag „3 400 EUR“. 7. In Artikel 2 Absatz 2 letzter Satz wird der Betrag Betrag ersetzt durch den „6 750 000 Euro“ „7 500 000 EUR“. 8. Nach Artikel 2 wird folgender Artikel 2a eingefügt: „Artikel 2a Die von Irland im Jahr 1999 geplanten Ausgaben in Höhe von 13 693 872 EUR sind nach Maßgabe von Artikel 3 Absatz 3 der Entscheidung 95/527/EG erstattungsfähig. Die Beteiligung der Gemeinschaft beträgt 65 %. Die finan- zielle Beteiligung wird im Rahmen eines Höchstbetrags von 2 600 000 EUR gewährt. “ 9. Anhang I wird durch den Anhang I der vorliegenden Entscheidung ersetzt. 10. Anhang II wird durch den Anhang II der vorliegenden Entscheidung ersetzt. L 29/34 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 4. 2. 2000 Artikel 2 Diese Entscheidung ist an das Königreich Belgien, das Königreich Dänemark, die Bundesrepublik Deutschland, die Hellenische Republik, das Königreich Spanien, die Französische Republik, die Republik Irland, die Italienische Republik, das Königreich der Niederlande, die Republik Portugal, die Republik Finnland, das Königreich Schweden und das Vereinigte Königreich von Großbritannien und Nordirland gerichtet. Brüssel, den 22. Dezember 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Ι — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BĲLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat België/Belgique Danmark Deutschland Ελλάδα España France Ireland Italia Nederland Portugal Suomi Sverige United Kingdom Gastos subvencionables en moneda nacional Støtteberettigede udgifter i national valuta Erstattungsfähige Ausgaben in nationaler Währung Επιλέξιµες δαπάνες σε εθνικό νόµισµα Eligible expenditure in national currency Dépenses admissibles en monnaie nationale Spese ammissibili in moneta nazionale In aanmerking komende uitgaven in nationale valuta Despesas elegíveis em moeda nacional Hyväksyttävät menot kansallisessa valuutassa Bidragsberättigande kostnader i nationell valuta Gastos subvencionables Støtteberettigede udgifter Erstattungsfähige Ausgaben Επιλέξιµες δαπάνες Eligible expenditure Dépenses admissibles Spese ammissibili In aanmerking komende uitgaven Despesas elegíveis Hyväksyttävät menot Bidragsberättigande kostnader (€) Contribución máxima de la Comunidad Fællesskabets maksimale finansielle bidrag Maximaler Gemeinschaftsbeitrag Μέγιστη κοινοτική συµµετοχή Maximum Community contribution Participation communautaire maximale Contributo massimo della Comunità Maximale bĳdrage van de Gemeenschap Contribuição máxima da Comunidade Yhteisön osuus enintään Gemenskapens maximala bidrag (€) DKR DRA SKR UKL 13 940 000 7 684 000 000 25 701 000 23 007 856 6 197 1 871 447 21 100 101 23 294 453 8 310 194 3 782 260 1 583 363 2 076 157 5 208 489 10 725 929 462 517 2 708 781 32 614 208 Total/I alt/Σύνολο/Totale/Totaal/Yhteensä 113 744 098 3 099 814 899 10 168 317 3 245 369 4 064 945 1 235 599 0 1 038 078 2 490 800 5 338 025 146 744 1 251 366 5 523 853 35 570 045 4. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 29/35 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ ΙΙ — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BĲLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat België/Belgique Danmark Deutschland Ελλάδα España Italia Nederland Portugal Suomi Sverige United Kingdom Gastos subvencionables en moneda nacional Støtteberettigede udgifter i national valuta Erstattungsfähige Ausgaben in nationaler Währung Επιλέξιµες δαπάνες σε εθνικό νόµισµα Eligible expenditure in national currency Dépenses admissibles en monnaie nationale Spese ammissibili in moneta nazionale In aanmerking komende uitgaven in nationale valuta Despesas elegíveis em moeda nacional Hyväksyttävät menot kansallisessa valuutassa Bidragsberättigande kostnader i nationell valuta Gastos subvencionables Støtteberettigede udgifter Erstattungsfähige Ausgaben Επιλέξιµες δαπάνες Eligible expenditure Dépenses admissibles Spese ammissibili In aanmerking komende uitgaven Despesas elegíveis Hyväksyttävät menot Bidragsberättigande kostnader (€) Contribución máxima de la Comunidad Fællesskabets maksimale finansielle bidrag Maximaler Gemeinschaftsbeitrag Μέγιστη κοινοτική συµµετοχή Maximum Community contribution Participation communautaire maximale Contributo massimo della Comunità Maximale bĳdrage van de Gemeenschap Contribuição máxima da Comunidade Yhteisön osuus enintään Gemenskapens maximala bidrag (€) DKR DRA SKR UKL 2 000 000 475 000 000 2 850 000 140 000 678 000 268 500 680 635 1 440 752 8 354 068 8 831 413 1 905 877 349 159 336 376 300 378 198 453 367 400 220 563 317 504 661 658 4 650 961 3 127 571 1 356 134 185 880 203 094 234 174 99 227 Total/I alt/Σύνολο/Totale/Totaal/Yhteensä 23 343 612 11 424 166


title: Commission Regulation (EC) No 2754/1999 of 22 December 1999 amending Regulation (EC) No 822/1999 on the sale, at prices fixed in advance, of beef held by certain intervention agencies, with a view to its processing in the Community for food-aid purposes

eurovoc_concepts:
beef
export licence
food aid
intervention agency
meat processing industry
sale

text: L 331/36 EN Official Journal of the European Communities 23. 12. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 2754/1999 of 22 December 1999 amending Regulation (EC) No 822/1999 on the sale, at prices fixed in advance, of beef held by certain intervention agencies, with a view to its processing in the Community for food-aid purposes THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 805/68 of 27 June 1968 on the common organisation of the market in beef and veal (1), as last amended by Regulation (EC) No 1633/ 98 (2), and in particular Articles 7(3) and 9(2) thereof, Whereas: (1) Commission Regulation (EC) No 822/1999 of 20 April 1999 on the sale, at prices fixed in advance, of beef held by certain intervention agencies, with a view to its processing in the Community for food-aid purposes (3) has provided for a sale of intervention products for food-aid purposes. The charity organisation to which the processed products wre intended has expressed its inten- tion to distribute the goods in certain third countries. Local difficulties have, however, so far prevented that In order to allow the necessary time to distribution. overcome those difficulties the validity period for export licences for the goods concerned should be extended; (2) the measures provided for in this Regulation are in the Management accordance with the opinion of Committee for Beef and Veal, Article 1 Regulation (EC) No 822/1999 the following Article 5(4) added: is ‘4. Notwithstanding Article 8(1) of Commission Regula- tion (EC) No 1445/95 (*) the period of validity for export licences issued for products produced under this Regulation shall be 12 months from the date of issue within the meaning of Article 21(2) of Commission Regulation (EEC) No 3719/88 (**). (*) OJ L 143, 27. 6. 1995, p. 35. (**) OJ L 331, 2. 12. 1988, p. 1. ’ Article 2 This Regulation shall enter into force on the day following of the European Communities. its publication in the Official Journal of It shall apply from 22 April 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 22 December 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 148, 28. 6. 1968, p. 24. (2) OJ L 210, 28. 7. 1997, p. 17. (3) OJ L 104, 21. 4. 1999, p. 9


title: 2000/121/CE: Decisão da Comissão, de 22 de Dezembro de 1999, que estabelece a lista das zonas abrangidas pelo objectivo n° 2 dos Fundos estruturais para o período 2000-2006, na Dinamarca [notificada com o número C(1999) 4946] (Apenas faz fé o texto em língua dinamarquesa)

eurovoc_concepts:
Denmark
Structural Funds
eligible region
less-favoured region
regional aid
terms for aid

text: 14. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 39/53 DECISˆO DA COMISSˆO de 22 de Dezembro de 1999 que estabelece a lista das zonas abrangidas pelo objectivo n. o 2 dos Fundos estruturais para o per(cid:237)odo 2000-2006, na Dinamarca [notificada com o nœmero C(1999) 4946] (Apenas faz fØ o texto em l(cid:237)ngua dinamarquesa) (2000/121/CE) A COMISSˆO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Euro- peia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1260/1999 do Conse- lho, de 21 de Junho de 1999, que estabelece disposi(cid:231)ıes gerais sobre os Fundos estruturais (1), e, nomeadamente, o n. o 4, pri- meiro parÆgrafo, do seu artigo 4. o, Ap(cid:243)s consulta do ComitØ para o Desenvolvimento e a Recon- versªo das Regiıes, do ComitØ das Estruturas Agr(cid:237)colas e do Desenvolvimento Rural e do ComitØ do Sector da Pesca e da Aquicultura, objectivo n. o 2, tendo em conta as prioridades nacionais, sem preju(cid:237)zo do apoio transit(cid:243)rio previsto no n. o 2 do artigo 6. o do referido regulamento; (5) O n. o 11 do artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 1260/1999 estipula que a lista das zonas eleg(cid:237)veis para o objectivo n. o 2 Ø vÆlida por um per(cid:237)odo de sete anos a contar de 1 de Janeiro de 2000; todavia, sob proposta de um Estado-Membro, em caso de crise grave numa regiªo, a Comissªo pode alterar a lista das zonas no decurso de 2003, nos termos dos n. os 1 a 10 do mesmo artigo 4. o, sem aumentar a cobertura de popula(cid:231)ªo no interior de cada regiªo referida no n. o 2 do artigo 13. o do citado regulamento, Considerando o seguinte: ADOPTOU A PRESENTE DECISˆO: (1) O n. o 2, primeiro parÆgrafo, do artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1260/1999 dispıe que o objectivo n. o 2 dos Fun- dos estruturais tem por objectivo o apoio (cid:224) reconversªo econ(cid:243)mica e social das zonas com dificuldades estruturais; (2) O n. o 2, primeiro parÆgrafo, do artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 1260/1999 estipula que a Comissªo e os Estados- -Membros se esfor(cid:231)arªo por assegurar uma concentra(cid:231)ªo efectiva das interven(cid:231)ıes nas zonas da Comunidade mais gravemente afectadas e ao n(cid:237)vel geogrÆfico mais adaptado; (3) A Decisªo 1999/503/CE da Comissªo (2) estabeleceu, em conformidade com o n. o 2 do artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 1260/1999, um limite mÆximo de popula(cid:231)ªo por Estado-Membro, a t(cid:237)tulo do objectivo n. o 2, para o per(cid:237)odo 2000-2006; relativamente (cid:224) Dinamarca, esse limite Ø de 538 000 habitantes; (4) O n. o 4 do artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 1260/1999 dispıe que, com base nas propostas dos Estados-Membros, a Comissªo, em estreita concerta(cid:231)ªo com o Estado-Mem- bro em causa, estabelece a lista das zonas abrangidas pelo Artigo 1. o A lista das zonas eleg(cid:237)veis para o objectivo n. o 2 dos Fundos estruturais na Dinamarca, para o per(cid:237)odo 2000-2006, consta do anexo. Esta lista pode ser alterada no decurso de 2003. Artigo 2. o O Reino da Dinamarca Ø o destinatÆrio da presente decisªo. Feito em Bruxelas, em 22 de Dezembro de 1999. Pela Comissªo Michel BARNIER Membro da Comissªo (1) JO L 161 de 26. 6. 1999, p. 1. (2) JO L 194 de 27. 7. 1999, p. 58. L 39/54 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 14. 2. 2000 LISTA DAS ZONAS ELEG˝VEIS PARA O OBJECTIVO N. o 2 DOS FUNDOS ESTRUTURAIS, NA DINAMARCA ANEXO Per(cid:237)odo 2000-2006 Zonas eleg(cid:237)veis Regiªo de n(cid:237)vel NUTS III Toda a regiªo de n(cid:237)vel NUTS III (cid:224) excep(cid:231)ªo de Apenas as zonas seguintes da regiªo de n(cid:237)vel NUTS III Popula(cid:231)ªo da regiªo de n(cid:237)vel NUTS III abrangida pelas zonas eleg(cid:237)veis (em habitantes) Zonas que satisfazem o disposto no n. o 6 do artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 1260/1999 Bornholms amt Toda a regiªo 44 359 Zonas que satisfazem o disposto no n. o 8 do artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 1260/1999 Nordjyllands amt Os munic(cid:237)pios: Hirtshals L(cid:230)sł Skagen 29 560 Zonas que satisfazem o disposto no n. o 9, al(cid:237)nea c), do artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 1260/1999 Vestsj(cid:230)llands amt Os munic(cid:237)pios: 1 870 Sk(cid:230)lskłr (unicamente as ilhas Agersł, Omł) Bjergsted (unicamente as ilhas Nekselł, Sejerł) Holb(cid:230)k (unicamente a ilha Orł) Storstrłms amt Os munic(cid:237)pios: 126 044 Holeby Hłjreby Maribo Młn Nakskov Nykłbing-Falster Nysted Nłrre Alslev Ravnsborg Rudbjerg Rłdby Sakskłbing Stubbekłbing Sydfalster 14. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 39/55 Regiªo de n(cid:237)vel NUTS III Fyns amt Zonas eleg(cid:237)veis Toda a regiªo de n(cid:237)vel NUTS III (cid:224) excep(cid:231)ªo de Apenas as zonas seguintes da regiªo de n(cid:237)vel NUTS III Os munic(cid:237)pios: Egebjerg Faaborg (excepto as par(cid:243)quias Brahetrolleborg e (cid:216)ster H(cid:230)singe) Gudme Marstal Rudkłbing Svendborg Sydlangeland Tranek(cid:230)r ˘rłskłbing Assens (unicamente a ilha Baagł) Słnderjyllands amt Os munic(cid:237)pios: Ribe amt Vejle amt Ringkłbing amt ¯benr(cid:229) (unicamente a ilha Barsł) Haderslev (unicamente a ilha ¯rł) O munic(cid:237)pio: Ribe (unicamente a ilha Mandł) O munic(cid:237)pio: Juelsminde (unicamente as ilhas Hjarnł, Endelave) Os munic(cid:237)pios: Thyholm Struer (unicamente a ilha Venł) Popula(cid:231)ªo da regiªo de n(cid:237)vel NUTS III abrangida pelas zonas eleg(cid:237)veis (em habitantes) 95 365 216 75 286 3 933 ¯rhus amt Os munic(cid:237)pios: 4 533 Viborg amt Samsł Gren(cid:229) (unicamente a ilha Anholt) Odder (unicamente a ilha Tunł) Os munic(cid:237)pios: Morsł Sundsłre Sydthy Aalestrup 49 107 L 39/56 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 14. 2. 2000 Regiªo de n(cid:237)vel NUTS III Zonas eleg(cid:237)veis Toda a regiªo de n(cid:237)vel NUTS III (cid:224) excep(cid:231)ªo de Apenas as zonas seguintes da regiªo de n(cid:237)vel NUTS III Popula(cid:231)ªo da regiªo de n(cid:237)vel NUTS III abrangida pelas zonas eleg(cid:237)veis (em habitantes) Nordjyllands amt Os munic(cid:237)pios: 182 370 Aalborg (unicamente a ilha Egholm) Arden Brovst Brłnderslev Dronninglund Farsł Fjerritslev Frederikshavn Hobro Lłgstłr Lłkken-Vr(cid:229) Nłrager Pandrup Sindal S(cid:230)by