title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2370/99 af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen. 20 års fuglebeskyttelse i Den Europæiske Union.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Directive
application of EU law
application of the law
international convention
protection of animal life

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/33 Klima(cid:230)ndringernes tv(cid:230)rsektorielle natur kr(cid:230)ver en bred integreret approach. Kommissionsmedlemmet med ansvar for miljł bebudede s(cid:229)ledes i oktober 1999 lancering af et europ(cid:230)isk klima(cid:230)ndringsprogram (ECCP), der er under udarbejdelse i łjeblikket. Energi og transport skal spille en central rolle i ECCP. Kommissionen er i f(cid:230)rd med at udarbejde en meddelelse med en liste over foranstaltninger om klima(cid:230)ndringer, som R(cid:229)det for miljł bad om den 12. oktober 1999. Hvad transport ang(cid:229)r, har Kommissionen allerede tidligere fremsat forslag, der (cid:129) hvis de vedtages (cid:129) vil f(cid:229) positive virkninger med hensyn til klima(cid:230)ndringer, f. eks. den foresl(cid:229)ede pakke om udvidet brug af jernbanerne, der i łjeblikket drłftes i R(cid:229)det. Indsatsen m(cid:229) imidlertid g(cid:229) videre end disse foranstaltninger, hvis F(cid:230)llesskabets Kyoto-m(cid:229)l skal n(cid:229)s. De igangv(cid:230)rende foranstaltninger om carbondioxid (CO2) emissioner fra biler (frivillige aftaler med bilindustrien og foranstaltninger om overv(cid:229)gning og m(cid:230)rkning) burde suppleres af skatte- og afgifts- m(cid:230)ssige foranstaltninger for at n(cid:229) m(cid:229)let for CO2-emissioner p(cid:229) 120 g/km i 2005-2010. Kommissionen overvejer i łjeblikket at udvide begrebet miljłvenlige biler til ogs(cid:229) at omfatte CO2-emissioner og ligeledes at g(cid:229) videre end tunge erhvervskłretłjer. »Grłnt br(cid:230)ndstof« skal yderligere overvejes, herunder definition af f(cid:230)lles standarder og distributionssystemer overalt i F(cid:230)llesskabet og forebyggelse af negative virkninger p(cid:229) andre omr(cid:229)der, s(cid:229)som luftkvaliteten. Foranstaltninger inden for lufttransport, som fastlagt i meddelelsen om lufttransport og miljłet (3) burde omfatte miljłafgifter for flyvninger og eventuelt frivillige aftaler med industrien. Beskatning af br(cid:230)ndstof til fly, der principielt er łnskelig, skal i praksis afvente internationale retslige bestemmelser, der tillader indfłrelse heraf. Med henblik p(cid:229) udvikling af b(cid:230)redygtig energi er der fremsat et forslag til et direktiv om omstrukturering af f(cid:230)llesskabsrammebestemmelserne for afgifter p(cid:229) energiprodukter. Herudover er t(cid:230)ttere samarbejde vedrłrende strategiske m(cid:229)l mellem energi og miljł imidlertid v(cid:230)sentligt. F(cid:230)llesskabets strategi skal i stadig stłrre grad fokusere p(cid:229) besparelse og mere effektiv energianvendelse; fremme og udvikling af vedvarende energikilder og ny teknologi; afkobling af energiv(cid:230)kst fra v(cid:230)kst i nationalproduktet; og reduktion og i sidste instans fjernelse af stłtte og anden hj(cid:230)lp til anvendelse af fossilt br(cid:230)ndsel. I denne forbindelse skal der anvendes foranstaltninger med v(cid:230)sentlige nationale m(cid:229)l og med klare frister for b(cid:229)de energieffektivitet og vedvarende energikilder. Adgang til elnet for vedvarende energikilder som fastsat i Kommissionens seneste forslag og lancering af kampagnen er vigtige elementer i opfyldelsen af m(cid:229)ls(cid:230)tningen med at fordoble de vedvarende kilders nuv(cid:230)rende andel i energiforbruget til 12 % i 2010. Der er nu behov for foranstaltninger til at fremme kombineret kraft/varmeproduktion for at imłdekomme m(cid:229)let med at fordoble de nuv(cid:230)rende niveauer i 2010 til 18 %. Der skal i 2000 lanceres intensivt arbejde p(cid:229) energiens efterspłrgselsside, f. eks. energim(cid:230)rkning og energitjenester, samt krav om energieffektivitetsstandarder i forbindelse med en handlingsplan for energieffektivitet. (1) (2) (3) Pressemeddelelse nr. 13573/99. Pressemeddelelse nr. 13572/99. KOM(1999) 640. (2000/C 280 E/032) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2370/99 af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen (16. december 1999) Om: 20 (cid:229)rs fuglebeskyttelse i Den Europ(cid:230)iske Union EU-direktivet om beskyttelse af vilde fugle og Bonn-konventionen om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr er hjłrnesten i naturbeskyttelseslovgivning. Efter 20 (cid:229)r er det p(cid:229) tide at głre status. C 280 E/34 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 1. Kan Kommissionen oplyse, om retsakterne har opfyldt deres m(cid:229)l? Findes der mangler ved oms(cid:230)ttelsen af direktivet om beskyttelse af fugle og Bonn-konventionen? I 2. bekr(cid:230)ftende fald, hvorfor? 3. Hvor godt har medlemsstaterne henholdsvis signatarstaterne til Bonn-konventionen opfyldt kravene navnlig hvad ang(cid:229)r pligten i af EF-direktivet om fuglebeskyttelse til at anvise beskyttede omr(cid:229)der (Special Protection Areas, SPAs), gennemfłrelsen af lovbestemmelserne om artsbeskyttelse samt pligten til at afl(cid:230)gge beretning over for Kommissionen? Hvilken rolle spiller og har de ikke-statslige organisationer og -sammenslutninger spillet ved gennem- 4. fłrelsen af direktivet og konventionen? Hvordan kan de łge deres indflydelse? Hvordan kan gennemfłrelsen af EU-fuglebeskyttelsesdirektivet og Bonn-koventionen efter Kommis- 5. sionens opfattelse głres endnu mere effektivt? Hvilken rolle kan de ikke-statslige organisationer og sammenslutninger med deres ekspertise spille? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (2. februar 2000) 1. M(cid:229)ls(cid:230)tningerne for Bonn-konventionen, som F(cid:230)llesskabet er part i, er med hensyn til bevarelse af vandrende arter af vilde fugle n(cid:229)et p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan med R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (1). P(cid:229) trods af betydelige resultater i de sidste 20 (cid:229)r er m(cid:229)ls(cid:230)tningerne i fugledirektivet endnu ikke fuldt ud opfyldte. 2. Medens der stadig er problemer med national lovgivning, der fasts(cid:230)tter jagts(cid:230)soner i nogle f(cid:229) medlemsstaterne, vedrłrer hovedproblemerne gennemfłrelse med hensyn til beskyttelse af bestemte omr(cid:229)der. 3. I henhold til videnskabelige undersłgelser anses kun Danmark og Belgien for stort set at have opfyldt nłjlem(cid:229)ls(cid:230)tningen med at klassificere deres mest egnede omr(cid:229)der som s(cid:230)rlig beskyttede omr(cid:229)der (SBO). Andre medlemsstater mangler stadig at f(cid:230)rdiggłre denne proces. Nogle medlemsstater, herunder Tyskland, har ikke givet de nłdvendige oplysninger om deres klassificerede SBO, hvorved Kommissionen hindres i at spille sin koordinerende rolle med hensyn til netv(cid:230)rket af SBO. Der er i łjeblikket 47 overtr(cid:230)delsessager i gang for ikke gennemfłrelse af direktivet. 4. Ikke statslige organisationer (NGO(cid:146)er) spiller en vigtig rolle i direktivets gennemfłrelse. Dette omfatter videnskabeligt arbejde om fuglearter og deres levesteder, samt igangv(cid:230)rende overv(cid:229)gning og forvaltning af vigtige omr(cid:229)der. 5. Den stłrste udfordring er at sikre fuldst(cid:230)ndig gennemfłrelse og h(cid:229)ndh(cid:230)velse i medlemsstaterne. Kommissionen vil som EF-traktatens vogter spille sin rolle i partnerskabet med medlemsstaterne og NGO(cid:146)erne. LIFE-Nature fonden skulle ogs(cid:229) fortsat spille en vigtig rolle med at stłtte vigtige frednings- projekter for truede og vandrende fuglearter. (1) EFT L 103 af 25. 4. 1979


title: PERGUNTA ESCRITA P-2525/99 apresentada por Rosa Miguélez Ramos (PSE) à Comissão. Património cultural das muralhas.

eurovoc_concepts:
EU programme
European identity
Galicia
architectural heritage
employment policy
heritage protection

text: C 219 E/176 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/224) PERGUNTA ESCRITA P-2525/99 apresentada por Rosa MiguØlez Ramos (PSE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Patrim(cid:243)nio cultural das muralhas A Comunidade Europeia promove a protec(cid:231)ªo do nosso patrim(cid:243)nio cultural atravØs do programa Raphael mediante uma ac(cid:231)ªo para a conserva(cid:231)ªo do patrim(cid:243)nio arquitect(cid:243)nico europeu. Desde 1989 a Comuni- dade destaca anualmente um aspecto concreto da arquitectura: teatros, jardins, monumentos religiosos, edif(cid:237)cios industriais, artesanais e agr(cid:237)colas, entre outros. Esta ac(cid:231)ªo conta com o apoio das cidades uma vez que permite identificar as ra(cid:237)zes comuns da cultura dos povos europeus. TambØm as administra(cid:231)ıes nacionais, regionais e locais cooperam para que a mesma seja um Œxito. Sªo muitas as cidades europeias muralhadas que contam com um rico patrim(cid:243)nio cultural, nomeadamente a pr(cid:243)pria muralha. Estas muralhas, romanas ou medievais, preservaram o carÆcter das cidades e definiram o seu desenvolvimento bem como a sua malha urbana. Entre elas merece especial destaque, pelo seu valor hist(cid:243)rico e art(cid:237)stico bem como pela sua conserva(cid:231)ªo na (cid:237)ntegra, a muralha romana de Lugo, do sØculo III D. C. , relativamente (cid:224) qual os seus habitantes e o seu Ayuntamiento solicitam a declara(cid:231)ªo de Patrim(cid:243)nio da Humanidade por parte da UNESCO. Considera a Comissªo que o futuro programa-quadro da cultura poderÆ dedicar, dentro de uma ac(cid:231)ªo de protec(cid:231)ªo do patrim(cid:243)nio arquitect(cid:243)nico europeu, uma sec(cid:231)ªo (cid:224)s cidades com muralha de especial interesse hist(cid:243)rico e art(cid:237)stico? Por outro lado, avaliando a import(cid:226)ncia da cultura como fonte de emprego, prevŒ a Comissªo a possibilidade de financiar com recursos dos Fundos Estruturais as necessÆrias interven(cid:231)ıes para a preserva(cid:231)ªo e manuten(cid:231)ªo da muralha romana de Lugo? Resposta dada por Viviane Reding em nome da Comissªo (20 de Janeiro de 2000) O programa «Cultura 2000», tal como acordado pelo Parlamento Europeu e pelo Conselho, prevŒ o apoio a projectos que tenham como objectivo partilhar mØtodos e divulgar as melhores prÆticas no campo da conserva(cid:231)ªo do patrim(cid:243)nio cultural bem como a sua valoriza(cid:231)ªo atravØs de parcerias europeias. O tema proposto pela Senhora Deputada insere-se no contexto dos objectivos gerais. Por conseguinte, dedicar um ano a um tema espec(cid:237)fico resultaria na discrimina(cid:231)ªo de outros temas igualmente importantes. Se as autoridades interessadas propuserem um projecto que cumpra os objectivos e os critØrios de elegibilidade do programa «Cultura 2000», que serÆ publicado no Jornal Oficial no in(cid:237)cio deste ano, a Comissªo terÆ muito prazer em considerar essa candidatura. Aumentar o valor do patrim(cid:243)nio cultural da Europa pode certamente revelar-se uma importante fonte de emprego para certas regiıes e cidades. Esta reflexªo jÆ levou (cid:224) concessªo de aux(cid:237)lios dos fundos estruturais, como no programa operacional 1994-1999 para a Galiza, atravØs das medidas 3. 2. 1 e 3. 2. 2, que se destinam na totalidade (cid:224) recupera(cid:231)ªo e restaura(cid:231)ªo de recursos hist(cid:243)ricos e culturais. Dada a import(cid:226)ncia que a Comissªo confere a este tipo de medidas, nªo se pode excluir que no pr(cid:243)ximo programa operacional de 2000-2006 para a Galiza, que se encontra agora em fase de concep(cid:231)ªo, se estabele(cid:231)am medidas semelhantes. Nªo obstante, em conformidade com o princ(cid:237)pio da subsidiariedade, nªo cabe (cid:224) Comissªo decidir acerca da inclusªo das muralhas romanas de Lugo no referido programa operacional mas antes (cid:224)s autoridades nacionais, regionais ou locais


title: PREGUNTA ESCRITA E-2403/99 de Ilda Figueiredo (GUE/NGL) a la Comisión. Propuesta de reducción del programa POSEIMA por un importe de 2 millones de euros.

eurovoc_concepts:
Community budget
EU regional policy
agricultural product
budget appropriation
fishery product
island region
peripheral region
supply balance sheet

text: 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/125 informaci(cid:243)n numØrica exacta. Una de las alternativas que ya estÆn estudiando algunos sindicalistas es el acuerdo sobre una persona o autoridad de verificaci(cid:243)n independiente. Es bien conocido que los propios afiliados tienen interØs en saber el nœmero de colegas pertenecientes a su organizaci(cid:243)n. Ninguna propuesta hecha por la Comisi(cid:243)n «violar(cid:237)a» el derecho de libertad de asociaci(cid:243)n ni ningœn derecho civil a la confidencialidad. Las alegaciones de la existencia de tal propuesta carecen por completo de fundamento. (2000/C 225 E/133) PREGUNTA ESCRITA E-2401/99 de Bart Staes (Verts/ALE) al Consejo (13 de diciembre de 1999) Asunto: Primac(cid:237)a del Derecho internacional con respecto a una directiva de la UE y cumplimiento de las disposiciones jur(cid:237)dicas de los tratados referentes al Rin FØrreo El aumento del presupuesto destinado a las redes transeuropeas confirma la importancia que revisten para la Uni(cid:243)n Europea. Tanto la construcci(cid:243)n de nuevas infraestructuras de transporte como la modernizaci(cid:243)n de infraestructuras existentes entran en consideraci(cid:243)n para una cofinanciaci(cid:243)n. A este respecto, el expediente del Rin FØrreo merece especial atenci(cid:243)n por parte del Consejo. En virtud del art(cid:237)culo 12 del Tratado belgoneerlandØs de separaci(cid:243)n (19 de abril de 1839) y de los Tratados belgoneerlandeses derivados de 5 de noviembre de 1842 y 13 de enero de 1873 (el denominado Tratado del Rin FØrreo), BØlgica tiene derecho a un enlace a travØs del cant(cid:243)n neerlandØs de Sittard hasta la frontera alemana. La construcci(cid:243)n del primer enlace ferroviario transfronterizo en Europa concret(cid:243) este Derecho internacional de trÆnsito entre 1869 y 1879. Sin embargo, despuØs de las dos guerras mundiales, el Rin FØrreo entre Amberes y la regi(cid:243)n alemana del Ruhr cay(cid:243) en desuso. Actualmente, las autoridades neerlandesas impiden que se vuelva a utilizar este enlace ferroviario internacional basÆndose en la legislaci(cid:243)n nacional. 1. ¿Reconoce el Consejo que BØlgica, en virtud del art(cid:237)culo 12 del Tratado belgoneerlandØs de separaci(cid:243)n (19 de abril de 1839) y de los Tratados belgoneerlandeses derivados de 5 de noviembre de 1842 y 13 de enero de 1873, tiene derecho a un enlace a travØs del cant(cid:243)n neerlandØs de Sittard hasta la frontera alemana? 2. ¿EstÆ supeditada la legislaci(cid:243)n medioambiental neerlandesa, en ejecuci(cid:243)n de la directiva sobre los hÆbitats, a los tratados internacionales antes mencionados, puesto que una de las partes contratantes del Tratado belgoneerlandØs de separaci(cid:243)n (Rusia) no es Estado miembro de la UE? (N. B. : el Convenio de Viena dispone expl(cid:237)citamente que el Derecho internacional prevalece sobre el Derecho nacional). A la luz de las respuestas a las primeras dos preguntas, ¿va a pedir el Consejo a las autoridades 3. neerlandesas que cumplan sus obligaciones que se derivan de los tratados, tanto mÆs cuanto que la realizaci(cid:243)n del Rin FØrreo queda cubierta por el principio general de fidelidad comunitaria? En caso negativo, ¿por quØ motivos? Respuesta (28 de febrero de 2000) La cuesti(cid:243)n planteada por Su Seæor(cid:237)a no es competencia del Consejo. (2000/C 225 E/134) PREGUNTA ESCRITA E-2403/99 de Ilda Figueiredo (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Propuesta de reducci(cid:243)n del programa POSEIMA por un importe de 2 millones de euros El 9 de noviembre la Comisi(cid:243)n present(cid:243) al Parlamento la Nota rectificativa no 4 al Presupuesto 2000 en la que propone una reducci(cid:243)n del programa POSEIMA por un importe de 2 millones de euros mientras que propone incrementos para otros programas POSEI (POSEIDOM y POSEICAN). C 225 E/126 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 Habida cuenta de las dificultades espec(cid:237)ficas de las regiones ultraperifØricas, mencionadas en el Tratado, y del coste de la insularidad, especialmente en el Æmbito de los productos agr(cid:237)colas y de la pesca: (cid:129) ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n quØ razones han motivado esta nueva reducci(cid:243)n del programa POSEIMA? (cid:129) ¿A quØ mecanismos recurre la Comisi(cid:243)n para utilizar plenamente los crØditos del programa? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de enero de 2000) La Comisi(cid:243)n recuerda a su Seæor(cid:237)a que las cifras que figuran en la l(cid:237)nea presupuestaria B1-321 (cid:129) Poseima constituyen una estimaci(cid:243)n de los gastos de ejecuci(cid:243)n de las medidas cubiertas por esa l(cid:237)nea y que, por tanto, la disminuci(cid:243)n de los crØditos no puede considerarse como una reducci(cid:243)n del programa. Respondiendo a las preguntas concretas de su Seæor(cid:237)a, la Comisi(cid:243)n desea seæalar que la disminuci(cid:243)n propuesta no es sino el resultado de haber introducido en esa estimaci(cid:243)n los porcentajes reales de ejecuci(cid:243)n que han registado los planes de abastecimiento en los œltimos aæos. De hecho, son las propias regiones beneficiarias las que, con su mayor o menor realizaci(cid:243)n de esos planes o de las otras medidas previstas en la normativa, determinan el nivel de utilizaci(cid:243)n de los crØditos. AdemÆs, debe observarse que esa l(cid:237)nea presupuestaria cubre œnicamente los productos agr(cid:237)colas. Los de la pesca se benefician tambiØn de algunas medidas del programa Poseima, pero su financiaci(cid:243)n corre a cargo de otras l(cid:237)neas. (2000/C 225 E/135) PREGUNTA ESCRITA E-2406/99 de John McCartin (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Eurotarjeta Dorada ¿Podr(cid:237)a informar la Comisi(cid:243)n sobre la situaci(cid:243)n actual de su idea de introducir una «Senior Euro Pass» o «Eurotarjeta Dorada» que brindar(cid:237)a a sus titulares (personas de la tercera edad) una serie de ventajas (en el Æmbito del transporte, entre otros) en toda la Uni(cid:243)n Europea, segœn el estudio elaborado por AGE Concern con el apoyo de la Comisi(cid:243)n? ¿Tiene intenci(cid:243)n la Comisi(cid:243)n de formular propuestas para la introducci(cid:243)n de este sistema de ventajas en los Estados miembros? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (28 de enero de 2000) La Comisi(cid:243)n remite a Su Seæor(cid:237)a a su respuesta a la pregunta escrita E-1054/99, formulada por la Sra. Billingham (1), a su respuesta a la pregunta oral H-1023/98, formulada por el Sr. Robert Evans en el turno de preguntas del per(cid:237)odo parcial de sesiones del Parlamento de noviembre de 1998 (2), y a su respuesta a la pregunta oral H-1148/98, formulada por el Sr. Niall Andrews durante el turno de preguntas del per(cid:237)odo parcial de sesiones del Parlamento de diciembre de 1998 (3). Los representantes de las organizaciones no gubernamentales (ONG) en el grupo de enlace de personas de edad no apoyaron las sugerencias que figuraban en el informe final del estudio, por ejemplo en el contexto de la preparaci(cid:243)n del Aæo internacional de las personas de edad de las Naciones Unidas. Por consiguiente, por el momento la Comisi(cid:243)n no tiene intenci(cid:243)n de formular propuestas con vistas a la introducci(cid:243)n de una Senior Euro Pass o tarjeta destinada a los mayores de sesenta aæos. (1) DO C 348 de 3. 12. 1999. (2) Debates del Parlamento Europeo (noviembre de 1998). (3) Debates del Parlamento Europeo (deciembre de 1998)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2444/99 af John Cushnahan (PPE-DE) til Kommissionen. Førtidspensioneringsordning.

eurovoc_concepts:
Ireland
common agricultural policy
early retirement
euro
pension scheme
regulation (EU)

text: 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/165 Svar (31. januar 2000) En evalueringsrapport om den humanit(cid:230)re situation i det nordlige Irak fra juni 1999, som var bestilt og finansieret af Europa-Kommissionen, giver et overblik over situationen i de kurdisk kontrollerede omr(cid:229)der i det nordlige Irak. Det fremg(cid:229)r klart af rapporten, at der er mange p(cid:229)tr(cid:230)ngende og akutte humanit(cid:230)re opgaver, som det er nłdvendigt at lłse, s(cid:229) som minerydning, underern(cid:230)ring og genopbygning af vandv(cid:230)rker. Foruden disse nłdvendige aktiviteter m(cid:229) der gennemfłres en undersłgelse og vurdering af, hvilke virkninger kemiske og andre massełdel(cid:230)ggelsesv(cid:229)ben har p(cid:229) de generelle levevilk(cid:229)r i det nordlige Irak. Gennemfłrelsen af olie for mad-programmet m(cid:229) fremskyndes og effektiviseres, hvilket kr(cid:230)ver, at den irakiske regering samarbejder fuldt ud. En forbedring af den politiske situation i det nordlige Irak ville ogs(cid:229) głre det lettere at sikre en effektiv gennemfłrelse af den humanit(cid:230)re bistand. De normaliseringsforan- staltninger, som de to stłrste kurdiske partier for nylig har vedtaget, er vigtige faktorer i den sammenh(cid:230)ng. R(cid:229)det vil (cid:129) bist(cid:229)et af generalsekret(cid:230)ren/den hłjtst(cid:229)ende FUSP-repr(cid:230)sentant (cid:129) fortsat nłje fłlge situa- tionen i Irak, herunder i de nordlige provinser, og bidrage til at sikre, at Den Europ(cid:230)iske Union reagerer hensigtsm(cid:230)ssigt p(cid:229) det irakiske folks behov, n(cid:229)r omst(cid:230)ndighederne tillader det. (2000/C 219 E/209) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2444/99 af John Cushnahan (PPE-DE) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Fłrtidspensioneringsordning Har Kommissionen truffet afgłrelse om, hvorn(cid:229)r landbrugere vil f(cid:229) udbetalt kompensation p(cid:229) grundlag af den neds(cid:230)ttelse p(cid:229) 5,055 % i fłrtidspensioneringsordningen, der fulgte efter euroens indfłrelse i januar 1999, for dem, der var blevet medlemmer inden 1998? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. december 1999) Det (cid:230)rede medlem henvises til Kommissionens svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-2170/99 fra John McCartin (1). (1) Se side 110. (2000/C 219 E/210) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2448/99 af Ilkka Suominen (PPE-DE) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: Fremtiden for EU(cid:146)s ungdomsprogram og R(cid:229)det (ungdom) Gennemfłrelsen af EU(cid:146)s ungdomsprogram har v(cid:230)ret et af de vigtige m(cid:229)l for det finske EU-formandskab. Nu har det imidlertid vist sig, at gennemfłrelsen af det ungdomsprogram, der skulle v(cid:230)re iv(cid:230)rksat fra i begyndelsen af n(cid:230)ste (cid:229)r, kan forsinkes som fłlge af, at nogle medlemsstater har taget forbehold over for programmets budget. Generalsekret(cid:230)ren for R(cid:229)det har i sin rapport foresl(cid:229)et, at de dele af R(cid:229)det, der ikke młdes regelm(cid:230)ssigt, s(cid:229)som R(cid:229)det (ungdom) błr afskaffes. R(cid:229)det (ungdom) har iv(cid:230)rksat betydelige programmer, der m(cid:230)rkbart har łget unges mobilitet i Europa, hvilket konkret har muliggjort et folkeligt bidrag til EU(cid:146)s politik


title: Padomes Regula (EK) Nr. 2791/1999 (1999. gada 16. decembris), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kuri piemērojami rajonā, uz ko attiecas konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
fishing area
fishing controls
international convention
international cooperation

text: 170 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. 31999R2791 30. 12. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 337/1 PADOMES REGULA (EK) Nr. 2791/1999 (1999. gada 16. decembris), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kuri piemērojami rajonā, uz ko attiecas konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1), tā kā: (1) (2) (3) (4) Konvenciju par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļ- austrumu Atlantijas zvejniecībā, turpmāk — NEAFC Kon- vencija, apstiprināja ar Lēmumu 81/608/EEK (2), un tā stā- jās spēkā 1982. gada 17. martā. NEAFC Konvencijā paredzēta attiecīga sistēma daudzpusē- jai sadarbībai, racionāli saglabājot un apsaimniekojot zve- jas resursus Konvencijā noteiktajā rajonā. Atlantijas zvejniecības Ziemeļaustrumu komisija septiņpadsmitajā ikgadējā sēdē 1998. gada 17. , 18. , 19. un 20. novembrī pieņēma divus ieteikumus, ar ko izveido kontroles un izpildes shēmu, kura piemērojama zvejas kuģiem, kuri veic darbību Konvencijas rajonā, uz ko neat- tiecas Konvencijas dalībnieču jurisdikcija, (turpmāk — shēma) un programmu, kas paredzēta, lai nolūkā nodroši- nāt pilnīgu atbilstību NEAFC pieņemtajiem saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem sekmētu to, ka kuģi, kuri nav Konvencijas dalībnieču kuģi, ievēro minētos ietei- kumus, (turpmāk — programma). (5) (6) (7) (8) Programmā paredzētas obligātas to kuģu pārbaudes, kuri nav Konvencijas dalībnieču kuģi, kad tie pēc pašu vēlēša- nās iebrauc Konvencijas dalībnieču ostās, un aizliegums izkraut un pārkraut lomus, ja šādā pārbaudē konstatē, ka tie nav gūti saskaņā ar NEAFC paredzētajiem saglabāšanas pasākumiem. Minētie ieteikumi stājas spēkā 1999. gada 1. jūlijā saskaņā ar NEAFC Konvencijas 12. un 15. pantu, un tie kļūst sais- toši Konvencijas dalībniecēm; minētie ieteikumi būtu jāpie- mēro Kopienā. Lai varētu kontrolēt Kopienas zvejas darbības NEAFC pār- valdes rajonā un papildināt kontroles pasākumus, kuri paredzēti Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2847/93, ar ko izveido kopējai zivsaimniecības politi- kai piemērojamu kontroles sistēmu (3), būtu jāizstrādā konkrēti īpaši kontroles pasākumi, jo īpaši attiecībā uz pie- dalīšanos zvejas darbībās, kuģu un zvejas rīku marķēšanu un to dokumentiem, lomu reģistrēšanu un deklarēšanu un zivju pārkraušanu. Regulas (EEK) Nr. 2847/93 2. panta 3. punktā paredzēts, ka katrai dalībvalstij jānodrošina, lai tās kuģu darbību ārpus Kopienas zvejas zonas atbilstīgi kontrolētu un, ja Kopiena uzņēmusies attiecīgas saistības, tad pārbaudītu un uzrau- dzītu, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti minētajos ūdeņos piemērojamie Kopienas noteikumi; tādēļ būtu jāparedz, ka tās dalībvalstis, kuru kuģiem atļauts zvejot NEAFC pārval- des rajonā, saistībā ar shēmu izraugās inspektorus kontro- les un uzraudzības veikšanai un paredz atbilstīgus līdzek- ļus pārbaužu veikšanai. Shēmā paredzēti kontroles pasākumi, kas piemērojami kuģiem, kuri peld ar Konvencijas dalībnieces karogu un veic darbību NEAFC teritorijā, kā arī kārtību attiecībā uz pārbaudēm jūrā, to skaitā tām pārbaudēm un uzraudzības pasākumiem, un pasākumiem pārkāpumu gadījumā, kuri Konvencijas dalībniecēm jāievieš. (9) Lai nodrošinātu zvejas darbību kontroli NEAFC rajonā, dalībvalstīm, piemērojot shēmu, jāsadarbojas savā starpā un ar Komisiju. (10) Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai nodrošinātu, ka to veik- tās pārbaudes atbilst NEAFC noteiktajai pārbaudes kārtībai. (1) Atzinums sniegts 1999. gada 15. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). (2) OV L 227, 12. 8. 1981. , 21. lpp. (3) OV L 261, 20. 10. 1993. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2846/98 (OV L 358, 31. 12. 1998. , 5. lpp. ). 04/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 171 (11) Kopienas kuģu kapteiņiem ar inspektoriem, kad tie veic pārbaudi uz attiecīgajiem kuģiem, būtu jāsadarbojas, kā paredzēts šajā regulā noteiktajā kārtībā. (12) Būtu jānosaka kārtība, kas jāpiemēro gadījumos, kad ir aiz- domas par pārkāpumu, un jo īpaši — nopietnu pārkā- pumu; šajā nolūkā būtu jāizveido tādu darbību saraksts, kuras uzskata par nopietniem pārkāpumiem. (13) Būtu jānosaka sīki izstrādāti noteikumi programmas ievie- šanai Kopienā. (14) Saskaņā ar Līgumu valstu ūdeņi un ostas ir dalībvalstu pār- valdībā; tomēr, ja Kopienas ostas izmanto kuģi, kas ir Kon- vencijas dalībnieču kuģi, bet ir novēroti, zvejojot NEAFC pārvaldes rajonā, Kopienas līmenī jāparedz vienoti papildu pasākumi, lai varētu reglamentēt šo kuģu darbību Kopie- nas ostās, nolūkā nodrošināt NEAFC noteikto pasākumu efektivitāti. (15) Būtu jānosaka kārtība, kā pieņem sīki izstrādātus noteiku- mus shēmas ieviešanai. 2) 3) 4) 5) 6) 7) “zvejas 2. punktā minētos resursus; resursi” nozīmē NEAFC Konvencijas 1. panta “regulētie resursi” nozīmē zvejas resursus, uz ko attiecas ar Konvenciju saistītie ieteikumi un kas ir uzskaitīti tās pieli- kumā; pielikumu var grozīt saskaņā ar 29. panta 2. punktā noteikto kārtību; “zvejas darbības” nozīmē zveju, ar zivju apstrādi saistītās dar- bības, zivju un zivju produktu pārkraušanu un jebkādas citas darbības, kas saistītas ar gatavošanos zvejai vai zveju pārval- des rajonā; “NEAFC inspektors” nozīmē inspektoru, kuru NEAFC Kon- vencijas dalībniece izraugās saistībā ar shēmu; “uzkāpšana uz kuģa” nozīmē NEAFC inspektoru uzkāpšanu uz kuģa, lai veiktu pārbaudi; “pārkāpums” nozīmē jebkādu zvejas kuģa darbību vai bez- darbību, kas pamatoti liek domāt par to, ka ir pārkāpti šīs regulas noteikumi vai citi noteikumi, kuri transponē NEAFC ieteikumus, un kas ir reģistrēta pārbaudes atskaitē, kuru sastāda saskaņā ar shēmu; (16) (17) Šīs regulas ieviešanai vajadzīgie pasākumi būtu jāparedz saskaņā ar 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru izman- tošanas kārtību (1). 8) “nopietns pārkāpums” nozīmē: a) zveju bez karoga valsts izsniegtas derīgas atļaujas; Lai gūtu pieredzi līdz galīgi noteiktai veicamo uzdevumu sadalei, konkrēti noteikumi par pārbaudēm un kontroli, kas jāveic sadarbībā starp dalībvalstīm un Komisiju, jāpie- mēro ierobežotu laiku līdz lēmumam par galīgi noteiktu režīmu, b) zveju bez kvotas vai pēc tās izsmelšanas; c) aizliegtu zvejas rīku izmantošanu; d) nopietnu pārkāpumu lomu uzskaitē; IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Mērķis Šajā regulā izstrādāti vispārīgi noteikumi un nosacījumi attiecībā uz to, kā Kopienā piemēro: a) kontroles un izpildes shēmu, kas piemērojama zvejas kuģiem, kuri zvejo NEAFC Konvencijas rajonā, uz ko neattiecas valstu jurisdikcija; b) programmu, kas paredzēta, lai sekmētu to, ka kuģi, kas nav NEAFC Konvencijas dalībnieču kuģi, ievēro NEAFC ieteiku- mus. 2. pants Definīcijas Šajā regulā: 1) “pārvaldes rajons” nozīmē NEAFC Konvencijas 1. panta 1. punktā noteiktos Konvencijas rajonu ūdeņus, uz ko neat- tiecas NEAFC Konvencijas dalībnieču jurisdikcija; e) to, ka atkārtoti netiek pildītas saistības ziņot par kuģa pār- vietošanos un lomiem; f) inspektora kavēšanu viņa pienākumu izpildē; g) tādu krājumu tiešu zveju, uz kuriem attiecas moratorijs vai kuru zveja ir aizliegta; h) zvejas kuģa marķējuma, identitātes vai reģistrācijas datu viltošanu vai slēpšanu; i) ar izmeklēšanu saistītu pierādījumu slēpšanu, viltošanu vai iznīcināšanu; j) vairākus pārkāpumus, kas kopā ir ievērojams saglabāša- nas un apsaimniekošanas pasākumu pārkāpums; 9) “attiecīgi pilnvarots inspektors” nozīmē NEAFC inspektoru, kuru attiecīgi pilnvarojusi tā kuģa karoga dalībvalsts, par kuru ir aizdomas, ka tas izdarījis nopietnu pārkāpumu; 10) “kuģis, kas nav Konvencijas dalībnieces kuģis” nozīmē kuģi, kas ir novērots NEAFC pārvaldes rajonā, veicot zvejas darbī- bas, un i) kas peld ar tādas valsts karogu, kura nav NEAFC Konven- cijas dalībniece, vai ii) ko ir pamatots iemesls uzskatīt par kuģi bez valstiskās (1) OV L 184, 17. 7. 1999. , 23. lpp. piederības. 172 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. I SADAĻA NEAFC PIEŅEMTĀS KONTROLES SHĒMAS IEVIEŠANA 3. pants Joma 1. Šīs sadaļas noteikumus piemēro visiem Kopienas zvejas kuģiem, ko izmanto vai ko paredzēts izmantot komerciālām zve- jas darbībām, kuras veic attiecībā uz pārvaldes rajona zvejas resur- siem. 2. Kopienas zvejas kuģi, kuri veic darbības pārvaldes rajonā un uz kuru klāja ir zivis no minētā rajona, ievēro NEAFC Konvencijas mērķus un principus. 1. NODAĻA KONTROLES PASĀKUMI 4. pants Kopienas līdzdalība 1. Tikai tiem Kopienas zvejas kuģiem, kam to karoga dalībvalsts īpašu zvejas atļauju, ar nosacījumiem, kas noteikti izsniegusi minētajā atļaujā, ir atļauts zvejot, turēt uz kuģa, pārkraut vai izkraut zvejas resursus no pārvaldes rajona. 2. Dalībvalstis elektroniskā formātā nosūta Komisijai sarakstu, kurā iekļauti visi kuģi, kas peld ar to karogu un ir reģistrēti Kopienā un kam ir atļauts zvejot pārvaldes rajonā, jo īpaši tie kuģi, kuriem atļauts tieši zvejot vienu vai vairākus regulētos resursus, pievienojot arī saraksta grozījumus. Šo informāciju nosūta katru gadu ne vēlāk kā 15. decembrī vai vismaz piecas dienas pirms tam, kad kuģis ieiet pārvaldes rajonā. Komisija šo informāciju tūlīt nosūta NEAFC sekretariātam. b) apstrādāto produktu uzglabāšanas plānā, par katru sugu norā- dot apstrādāto produktu atrašanās vietu kuģa tilpnē. 3. Sīki izstrādātus noteikumus šā panta piemērošanai pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā noteikto kārtību. 6. pants Ziņošana pa regulēto resursu lomiem 1. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi savas karoga dalībvalsts kom- petentajām iestādēm šā punkta otrajā daļā noteiktajā laikā nosūta atskaiti par lomu. Atskaitē par resursu lomu atspoguļo: a) daudzumus uz kuģa laikā, kad Kopienas zvejas kuģu kapteiņi iebrauc pārvaldes rajonā. Atskaites pārraida ne agrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras ieiešanas pārvaldes rajonā; b) nedēļas lomus. Šīs atskaites par lomu, kas gūts pārvaldes rajonā iepriekšējā nedēļā, kura beidzas svētdienas pusnaktī, pirmo reizi nosūta ne vēlāk kā septītās dienas beigās pēc kuģa iebraukšanas pārvaldes rajonā vai, ja zvejas brauciens ilgst vai- rāk nekā septiņas dienas, tad vēlākais pirmdien; c) daudzumus, kas atrodas uz kuģa, kad tas iziet no pārvaldes rajona. Šīs atskaites pārraida ne agrāk kā 8 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras iziešanas no pārvaldes rajona. Vaja- dzības gadījumā tajās atspoguļo zvejas dienu skaitu un pārval- des rajonā gūtos lomus; d) par laiku, kad kuģis atradās pārvaldes rajonā, katrā zivju pār- kraušanas reizē iekrautos un izkrautos daudzumus. Šīs atskai- tes pārraida ne vēlāk kā 24 stundas pēc pārkraušanas pabeig- šanas. 3. Formātu 2. punktā minētā saraksta nosūtīšanai un attiecīgās specifikācijas pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā noteikto kār- tību. 2. Katra dalībvalsts pēc tam, kad tā saņēmusi atskaiti par lomu, elektroniskā formā to pārsūta NEAFC Sekretariātam. 5. pants 3. Atskaites par lomu nosūta dalībvalstu kompetentajām iestā- dēm pārsūtīšanai NEAFC Sekretariātam (1). Lomu un zvejas intensitātes reģistrācija 1. Papildus Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6. pantā noteiktajai infor- mācijai Kopienas zvejas kuģu kapteiņi kuģa žurnālā reģistrē katru ieiešanu pārvaldes rajonā uz iziešanu no tā. 2. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi attiecībā uz apstrādātiem vai saldētiem pielikumā uzskaitīto regulēto resursu lomiem izdara ierakstus: 4. Dalībvalstis reģistrē atskaitēs par lomu norādīto informāciju Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19. panta 2. punktā minētajā datubā- zē. 5. Sīki izstrādātus noteikumus šā panta piemērošanai, un jo īpaši 3. punktā minētās nosūtīšanas formātu un specifikācijas, nosaka saskaņā ar 29. panta 2. punktā noteikto kārtību. a) produkcijas žurnālā, par katru sugu un katru apstrādāto pro- duktu norādot kopējo produkciju, vai (1) Pagaidu kārtība tikai 2000. gadā. 04/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 173 7. pants Vispārējā ziņošana par lomiem un zvejas intensitāti 1. Dalībvalstis līdz katra mēneša piecpadsmitajai dienai, nosūtot informāciju elektroniskā formā, informē Komisiju par 3. punktā minēto resursu daudzumiem, kas gūti pārvaldes rajonā un izkrauti vai pārkrauti iepriekšējā mēnesī. 2. Neatkarīgi no 3. panta 2. punkta noteikumiem šo pantu pie- mēro arī regulētajiem resursiem, kas gūti tajā Konvencijas rajonā, uz ko attiecas dalībvalstu jurisdikcija, neierobežojot Regulas (EEK) Nr. 2847/93 15. panta noteikumus. 3. To resursu sarakstu, kuri minēti 1. punktā, un tā nosūtīšanas formātu pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā noteikto kārtību. 8. pants (1) Kuģu satelītnovērošanas kontroles sistēma (VMS) Dalībvalstis nodrošina, ka informāciju, kas iegūta ar kuģu satelītnovērošanas kontroles sistēmu (VMS) attiecībā uz kuģiem, kuri peld ar to karogu un zvejo pārvaldes rajonā, elektroniskā formā pēc iespējas drīz nosūta NEAFC sekretariātam tādā formātā un atbilstīgi tām specifikācijām, kuras pieņemtas saskaņā ar 29. panta 2. punktā noteikto kārtību. 9. pants Pārkraušana Kopienas zvejas kuģi pārkraušanu pārvaldes rajonā veic tikai tad, ja tie iepriekš saņēmuši tās dalībvalsts kompetento iestāžu atļauju, ar kuras karogu tie peld un kurā tie reģistrēti. 2. NODAĻA PĀRBAUDES KĀRTĪBA 10. pants (1) Vispārīgi pārbaudes un uzraudzības noteikumi 1. Dalībvalstis, kuru zvejas kuģiem atļauts zvejot pārvaldes rajonā, saistībā ar shēmu izraugās inspektorus uzraudzības un pārbaužu veikšanai. 2. Katra dalībvalsts veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka NEAFC inspektoriem ir iespējams veikt pārbaudes uz kuģiem, kas peld ar to karogu. (1) Pagaidu kārtība tikai 2000. gadā. 3. Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās inspektoru veiktās pārbau- des nav diskriminējošas un notiek saskaņā ar shēmu. Pārbaužu skaits ir atkarīgs no Konvencijas dalībnieču kuģu skaita, kas atro- das pārvaldes rajonā, un to nosaka, ņemot vērā laiku, kas pava- dīts pārvaldes rajonā. 4. Komisija saistībā ar shēmu var izraudzīties Kopienas inspek- torus. 11. pants (1) Pārbaudes līdzekļi 1. Dalībvalstis vai saskaņā ar 10. panta 4. punktu Komisija saviem inspektoriem dara pieejamus piemērotus līdzekļus, lai tie varētu veikt ar uzraudzību un pārbaudēm saistītos uzdevumus. Šajā nolūkā saistībā ar shēmu tās norīko pārbaudes kuģus un lid- aparātus. 2. Uzraudzību un pārbaudes darbības Kopienā koordinē Komisi- ja. Šim nolūkam tā kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm var sastādīt kopīgās operatīvās uzraudzības un pārbaužu programmas, kas ļauj Kopienai pildīt saistības, kas izriet no shēmas. Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo regulētos resursus, paredz vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu šo programmu ieviešanu, jo īpaši attiecībā uz vaja- dzīgajiem cilvēku un materiālajiem resursiem, kā arī laiku un teri- torijām, kad un kur tie jāizvieto. 3. Līdz 2000. gada 1. janvārim dalībvalstis Komisijai dara zinā- mus inspektoru uzvārdus un pārbaudes kuģu nosaukumus, kā arī sīkas ziņas par lidaparātiem, ko tās nākamajā gadā paredz norī- kot saistībā ar shēmu. Izmantojot šo informāciju, Komisija sadar- bībā ar dalībvalstīm iepriekš sastāda plānu par Kopienas līdzda- lību shēmā attiecīgajā kalendārajā gadā un nosūta to NEAFC sekretariātam un dalībvalstīm. 4. Sastādot operatīvās uzraudzības un pārbaužu programmas, Komisija nodrošina, ka vienmēr, kad pārvaldes rajonā vairāk nekā desmit Kopienas zvejas kuģi veic zvejas darbības attiecībā uz regu- lētajiem resursiem, minētajā rajonā atrodas kādas dalībvalsts pār- baudes kuģis, vai arī ir noslēgts līgums ar citu Konvencijas dalīb- nieci par to, ka tā nodrošinās pārbaudes kuģa klātbūtni. 5. Dalībvalstis nodrošina, ka visiem saistībā ar shēmu norīkota- jiem kuģiem, kas pārvadā inspektorus, kā arī visiem palīgkuģiem ir uzvilkts īpašs karogs vai vimpelis, kas norāda, ka inspektori veic pārbaudi saistībā ar shēmu. Uz lidaparātiem, kas norīkoti saistībā ar shēmu, ir skaidri norādīts to starptautiskais radiosignāls. Īpašā karoga vai vimpeļa veidu nosaka saskaņā ar 29. panta 2. punktā noteikto kārtību. 6. Dalībvalstis formā, kas noteikta saskaņā ar 29. panta 2. punktā noteikto kārtību, elektroniski informē Komisiju par pārbaudes kuģu un lidaparātu darbības sākumu un beigām. 174 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. 12. pants NEAFC inspektori 1. Dalībvalstis vai saskaņā ar 10. panta 4. punktu Komisija katram inspektoram izsniedz īpašu personas apliecību. Kad inspektori uzkāpj uz zvejas kuģa, viņiem ir klāt šis dokuments un viņi to uzrāda. Īpašā identifikācijas dokumenta formu nosaka saskaņā ar 29. panta 2. punktā noteikto kārtību. 2. Dalībvalstis un Komisija nodrošina to, ka inspektori izpilda savus pienākumus saskaņā ar shēmā noteiktajiem noteikumiem. Uz inspektoriem attiecas viņu valsts kompetento iestāžu opera- tīva kontrole, un viņi tai atskaitās. 13. pants Uzraudzības kārtība 1. NEAFC inspektori veic uzraudzību, galvenokārt novērojot zve- jas kuģus no kuģa vai lidaparāta, kas norīkots saistībā ar shēmu. Tie reģistrē iegūto informāciju ziņojumā par novērojumiem, kura formātu pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā noteikto kārtību, un šo ziņojumu nosūta savas valsts kompetentajai iestādei. 2. Dalībvalstis atkarībā no tā, kas reģistrēts NEAFC sekretariātā, ziņojumu par novērojumiem elektroniskā formā tūlīt nosūta novērotā kuģa karoga valstij vai minētās valsts izraudzītām iestā- dēm, kā arī NEAFC sekretariātam un Komisijai. Pēc attiecīgā kuģa karoga valsts lūguma dalībvalstis tai nosūta arī katra ziņojuma par novērojumiem oriģinālu un attiecīgās fotogrāfijas. 14. pants Pārbaužu kārtība 1. Dalībvalstis un Komisija nodrošina to, ka to NEAFC inspekto- ri: a) neuzkāpj uz kuģa bez iepriekšēja brīdinājuma, ko attiecīgajam kuģim pārraida pa radio, vai ja nav parādīts attiecīgs signāls no starptautiskā signālu koda, vai arī nav sniegtas ziņas par pār- baudes komandu; b) neliek kuģim, uz kura klāja tie uzkāpj, apstāties vai manevrēt zvejas laikā, ne arī izdarīt kādas manipulācijas ar zvejas rīkiem. Inspektori tomēr var lūgt, lai pārtrauc ielaist ūdenī zvejas rīkus, kamēr tie uzkāpj uz kuģa, tomēr tas nekādā ziņā nedrīkst notikt vēlāk kā 30 minūtes pēc signāla saņemšanas; c) nodrošina to, ka pārbaude neilgst vairāk kā četras stundas vai arī, kamēr tīklu un lomu ievelk kuģī un pārbauda, atkarībā no tā, kas ir ilgāk. Ja atklāj pārkāpumus, tad inspektori var palikt uz kuģa tik ilgi, cik vajadzīgs, lai tie izpildītu savus pienāku- mus, kas minēti 16. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Tomēr īpašos apstākļos, ņemot vērā zvejas kuģa lielumu un zivju dau- dzumu uz kuģa, pārbaudes ilgums var pārsniegt iepriekš minē- to. Tādā gadījumā inspektori paliek uz kuģa ne ilgāk, kā vaja- dzīgs, lai pabeigtu pārbaudi. Parastā pārbaudes ilguma pārsniegšanas iemeslus reģistrē pārbaudes atskaitē; d) uzkāpjot uz kuģa un kuģa pārbaudes laikā netraucē kuģa kap- teini sazināties ar kuģa karoga valsts iestādēm; f) neizmanto fizisku spēku, ciktāl tas nav vajadzīgs viņu drošī- bas dēļ. Veicot pārbaudes uz zvejas kuģiem, inspektori nenēsā šaujamieročus; g) veic pārbaudes tā, lai pēc iespējas neradītu traucējumus vai neērtības kuģim, tā darbībai un lomiem; h) sastāda pārbaudes atskaiti, kā paredzēts noteikumos, kurus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā noteikto kārtību, un šo atskaiti nosūta attiecīgajām iestādēm. 2. Inspektoriem ir atļauts pārbaudīt visas attiecīgās zvejas kuģa vietas, klājus un telpas, lomus (apstrādātus vai neapstrādātus), tīk- lus un citus rīkus, aprīkojumu un visus attiecīgos dokumentus, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu atbilstību NEAFC pieņemtajiem sagla- bāšanas pasākumiem, kā arī uzdot jautājumus kuģa kapteinim vai viņa izraudzītai personai. 3. Veicot pārbaudi, inspektori var lūgt no kuģa kapteiņa palīdzī- bu, kas tiem varētu būt vajadzīga. Kapteinis var izdarīt piezīmes par pārbaudes atskaiti, kas inspektoriem pēc pārbaudes beigšanas jāparaksta. Zvejas kuģa kapteinis saņem pārbaudes atskaites kopi- ju. 4. Dalībvalstis nodrošina, ka vienā pārbaudes komandā nav vai- rāk kā divi NEAFC inspektori. 15. pants Zvejas kuģu kapteiņu pienākumi pārbaudes laikā Tāda Kopienas zvejas kuģa kapteinis, uz kura uzkāpj inspektori un to pārbauda: a) veicina drošu un efektīvu uzkāpšanu un kuģa; b) sadarbojas ar inspektoriem un palīdz veikt zvejas kuģa pārbau- di, kas notiek saskaņā ar šajā regulā noteikto kārtību, un neka- vē, neiebiedē un netraucē inspektorus viņu pienākumu veik- šanā, kā arī nodrošina viņu drošību; c) ļauj inspektoriem sazināties ar karoga valsts un pārbaudes valsts iestādēm; d) nodrošina pieeju attiecīgām zvejas kuģa vietām, klājiem tel- pām, lomiem (apstrādātiem vai neapstrādātiem), tīkliem un citiem rīkiem, aprīkojumam un visiem attiecīgajiem dokumen- tiem; e) nodrošina inspektoriem vajadzīgās darba iespējas, vajadzības gadījumā arī pārtiku un uzturēšanās vietu, ja tie paliek uz kuģa saskaņā ar 18. panta 3. punktu; f) atvieglo inspektoriem drošu nokāpšanu no kuģa. 16. pants Pasākumi pārkāpuma gadījumā 1. Ja NEAFC inspektoriem rodas pamatotas aizdomas par to, ka zvejas kuģis veic darbības, kuras neatbilst NEAFC paredzētajiem saglabāšanas pasākumiem, tad tie: a) reģistrē pārkāpumu pārbaudes atskaitē; e) manevrē drošā attālumā no zvejas kuģa saskaņā ar labas kuģošanas noteikumiem; b) veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pierādījumu drošību un saglabāšanu. Visām tā zvejas aprīkojuma daļām, 04/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 175 kas varētu būt izmantotas pārkāpumā, droši piestiprina pazī šanas zīmi; 2. Lai saglabātu pierādījumus, inspektori veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to drošību un saglabāšanu, tomēr pēc iespējas neiejaucoties kuģa darbībā un to netraucējot. c) tūlīt mēģina sazināties ar izraudzītajām pārbaudītā zvejas kuģa karoga valsts iestādēm; d) tūlīt nosūta pārbaudes atskaiti savām attiecīgajām iestādēm. 2. Ja iespējams, nākamajā darba dienā pēc pārbaudes uzsākšanas tā dalībvalsts, kura veic pārbaudi, vai atkarībā no apstākļiem Komisija pārbaudītā kuģa karoga valstij un vajadzības gadījumā Komisijai paziņo sīkas ziņas par pārbaudītā kuģa izdarīto pārkā- pumu. 3. Dalībvalsts, kas veic pārbaudi, pārbaudes atskaites oriģinālu kopā ar papildu dokumentiem nosūta Komisijai, kura tos nosūta tālāk attiecīgajām tās valsts iestādēm, ar kuras karogu kuģis peld, un atskaites kopiju — NEAFC sekretariātam. 3. Inspektori var palikt uz zvejas kuģa tik ilgi, cik vajadzīgs, lai sniegtu attiecīgi pilnvarotam inspektoram informāciju par pārkā- pumu, vai kamēr tie saņem atbildi no karoga valsts par to, ka tā lūdz viņus atstāt zvejas kuģi. 4. Dalībvalsts, kura veic pārbaudi, ar attiecīgās karoga valsts pie- krišanu pieņem lēmumu par to, vai inspektors paliek uz kuģa tad, kad kuģis maina kursu. Dalībvalsts, kas veic pārbaudi, lemj arī par to, vai NEAFC inspektors ir klāt kuģa rūpīgā pārbaudē ostā. Tā tūlīt informē Komisiju par lēmumiem, ko tā pieņēmusi saskaņā ar šo punktu. 17. pants Turpmāki pasākumi pārkāpumu gadījumā 19. pants Turpmāki pasākumi nopietna pārkāpuma gadījumā 1. Ja cita Konvencijas dalībniece vai cita dalībvalsts paziņo kādai dalībvalstij par pārkāpumu, ko izdarījis kuģis, kas peld ar tās karo- gu, tad attiecīgā dalībvalsts tūlīt veic pasākumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem, lai saņemtu un izskatītu pierādījumus un veiktu tālāku izmeklēšanu, kas vajadzīga, lai varētu veikt darbības sais- tībā ar pārkāpumu un, ja iespējams, pārbauda kuģi. 1. Ja karoga valsts kompetentās iestādes saņem informāciju no NEAFC inspektora, ka ir aizdomas par to, ka zvejas kuģis, kas peld ar tās karogu, ir izdarījis nopietnu pārkāpumu, vai ja šādu infor- māciju saņem Komisija, tad kompetentās iestādes un Komisija bez kavēšanas par to informē viena otru. 2. Dalībvalstis izraugās attiecīgas iestādes, kas saņem pierādīju- mus par pārkāpumiem, un dara zināmu Komisijai to adresi. 2. Pēc tam, kad saņemta informācija, kā paredzēts 1. punktā, karoga dalībvalsts nodrošina to, ka kuģi 72 stundu laikā pārbauda attiecīgi pilnvarots inspektors. 18. pants Īpaši pasākumi nopietnu pārkāpumu gadījumā 3. Attiecīgi pilnvarotais inspektors uzkāpj uz attiecīgā zvejas kuģa un pārbauda tos pierādījumus par iespējamo pārkāpumu, kurus savācis NEAFC inspektors, un pēc iespējas drīz nosūta šīs pārbaudes rezultātus attiecīgās karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei un Komisijai. 1. Ja NEAFC inspektori uzskata, ka ir pietiekams pamats domāt, ka zvejas kuģis izdarījis nopietnu pārkāpumu, tad tie par to tūlīt ziņo karoga valstij, savām attiecīgajām iestādēm, Komisijai un NEAFC sekretariātam. 4. Pēc rezultātu paziņošanas un tad, ja iespējamais pārkāpums ir nopietns, karoga dalībvalsts kompetentā iestāde, ja iespējams, 24 stundu laikā pati pieprasa vai pilnvaro attiecīgi pilnvaroto inspek- toru lūgt kuģi doties uz norādītu ostu. 176 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. Ja maina kuģa kursu, tad attiecīgi pilnvarotais inspektors veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pierādījumu drošību un saglabāšanu. 5. Ierodoties norādītajā ostā, kuģi, kuru tur aizdomās par pārkā- puma izdarīšanu, rūpīgi pārbauda karoga dalībvalsts pārraudzī- bā, klātesot arī NEAFC inspektoram no jebkuras citas Konvenci- jas dalībnieces, kas vēlas piedalīties. Karoga dalībvalsts tūlīt informē Komisiju par rūpīgās pārbaudes rezultātiem un pasākumiem, ko tā paredzējusi saistībā ar pārkā- pumu. 6. Ja karoga dalībvalsts kompetentā iestāde nelūdz kuģim mainīt kursu uz kādu ostu, tad tā tūlīt informē Komisiju par sava lēmuma iemesliem. Komisija atbilstīgā laikā dara zināmu šo lēmumu NEAFC Sekretariātam un to pamato. 7. Sīki izstrādātus noteikumus šā panta piemērošanai nosaka saskaņā ar 29. panta 2. punktā noteikto kārtību. 20. pants Pārbaužu atskaišu apstrāde 1. Dalībvalstis apstrādā citu Konvencijas dalībnieču un citu dalīb- valstu NEAFC inspektoru sastādītās atskaites tāpat kā savas valsts inspektoru atskaites. 21. pants Ziņojumi par pārkāpumiem 1. Dalībvalstis katru gadu līdz 15. septembrim par iepriekšējo gadu nosūta Komisijai ziņojumu, kurā ietver informāciju par to procesuālo darbību norisi, kuras saistītas ar paziņotiem NEAFC saglabāšanas pasākumu pārkāpumiem. Pārkāpumu sarakstu sastāda katru gadu, kamēr nav pieņemts galīgais lēmums saskaņā ar valsts tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem. 2. Ziņojumā ir informācija par procesuālo darbību norisi (piem. , lieta tiek izskatīta, iesniegta apelācija, notiek izmeklēšana utt. ), īpašs soda naudu vai sodu apraksts (t. i. , soda naudas apjoms, konfiscēto zivju un/vai zvejas rīku vērtība, rakstiski brīdinājumi utt. ), un tajā iekļauj paskaidrojumu, ja nav veikti nekādi pasāku- mi. 22. pants Ziņošana par pārbaudes darbībām Katra dalībvalsts katru gadu līdz 15. septembrim par iepriekšējo kalendāro gadu paziņo Komisijai šādu informāciju: a) pārbaužu skaitu, ko tā veikusi saistībā ar shēmu, norādot, cik daudz pārbaužu tā veikusi saistībā ar shēmu uz katras Kon- vencijas dalībnieces kuģiem, un, ja ir izdarīts pārkāpums, tad attiecīgā kuģa pārbaudes dienu un vietu, kā arī iespējamā pār- kāpuma raksturu; 2. Dalībvalstis sadarbojas ar attiecīgajām Konvencijas dalībnie- cēm, lai atvieglotu tādu tiesvedību un citas procesuālās darbības saskaņā ar to tiesību aktiem, kuras izriet no atskaites, ko saistībā ar shēmu iesniedzis inspektors. b) atskaitēs atspoguļoto gaisā pavadīto stundu skaitu, veicot NEAFC uzraudzību, novērojumu skaitu un sastādīto ziņojumu par novērojumiem skaitu kopā ar turpmākiem pasākumiem, ko tā veikusi. TĀS PROGRAMMAS IEVIEŠANA, KURA PAREDZĒTA, LAI SEKMĒTU TO, KA KUĢI, KAS NAV KONVENCIJAS DALĪBNIEČU KUĢI, IEVĒRO NEAFC IETEIKUMUS II SADAĻA 23. pants 25. pants Ziņojumu par novērojumiem nosūtīšana 1. Saņēmusi no NEAFC inspektora ziņojumu par tāda kuģa novē- rošanu, kurš nav Konvencijas dalībvalsts kuģis, attiecīgā dalīb- valsts tūlīt nosūta šo informāciju NEAFC sekretariātam un Komi- sijai un, ja iespējams, attiecīgajam kuģim, informējot to, ka šī informācija tiks nosūtīta tā karoga valstij. 2. Komisija tūlīt informē visas dalībvalstis par katru ziņojumu par novērumiem, ko tā saņem, darot to zināmu NEAFC sekretariātam vai citai Konvencijas dalībniecei. 24. pants Pārkraušana Kopienas zvejas kuģiem ir aizliegts iekraut zivis no to valstu kuģiem, kuras nav Konvencijas dalībnieces. To valstu kuģu, kuras nav Konvencijas dalībnieces, zvejas darbību kontrole/pārbaude 1. Dalībvalstis nodrošina to, ka katru tādas valsts kuģi, kura nav Konvencijas dalībniece, tam iebraucot norādītajā ostā Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28. panta e) apakšpunkta 2) daļas nozīmē pār- bauda to kompetentās iestādes. Līdz šīs pārbaudes beigām izkraut un/vai pārkraut šāda kuģa lomus ir aizliegts. 2. Ja, beidzot pārbaudi, kompetentās iestādes konstatē, ka uz tādas valsts kuģa, kura nav Konvencijas dalībniece, ir resursi, uz ko attiecas Kopienas tiesībās transponētie NEAFC ieteikumi, tad attiecīgā dalībvalsts aizliedz to izkraušanu un/vai pārkraušanu. 04/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 177 3. Tomēr aizliegumu nepiemēro, ja pārbaudītā kuģa kapteinis vai tā pārstāvis, pārliecinot dalībvalsts kompetentās iestādes, var pie- rādīt, ka: a) loms, kas atrodas uz kuģa, iegūts ārpus pārvaldes rajona vai 26. pants Tālākas pārbaudes 1. Dalībvalstis tūlīt informē Komisiju par katras pārbaudes rezul- tātiem un vajadzības gadījumā par izkraušanas un/vai pārkrauša- nas aizliegumiem, kas izriet no pārbaudes. b) loms, kas atrodas uz kuģa, iegūts saskaņā ar Kopienas sagla- bāšanas pasākumiem. 2. Komisija šo informāciju tūlīt nosūta NEAFC sekretariātam un pēc iespējas drīz pārbaudītā kuģa karoga valstij. III SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 27. pants Konfidencialitāte 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā minētais laika posms ir viens mēnesis. Papildus Regulas (EEK) Nr. 2847/93 37. pantā noteiktajām saistībām dalībvalstis un Komisija ievēro konfidencialitātes noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar 29. panta 2. punktā noteikto kārtību. 28. pants Noteikumus par šīs regulas īstenošanu attiecībā uz 2. panta 3. punktu, 4. panta 3. punktu, 5. panta 3. punktu, 6. panta 5. punktu, 7. panta 3. punktu, 8. pantu, 11. panta 5. un 6. punktu, 12. panta 1. punktu, 13. panta 1. punktu, 14. panta 1. punkta h) apakšpunktu, 19. panta 7. punktu un 27. pantu pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā noteikto kārtību. 29. pants 1. Komisijai palīdz Zivsaimniecības un akvakultūras pārvaldības komiteja (turpmāk “Komiteja”). 3. Komiteja apstiprina savu reglamentu. 30. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Noteikumi, kas minēti 6. panta 2. un 3. punktā, 8. , 10. un 11. pantā paliek spēkā ad hoc līdz 2000. gada 31. decembrim. Vēlākais līdz 2000. gada 30. septembrim Komisija iesniedz piemērotus priekšlikumus, kuros izstrādāta noteikta kārtība. Padome saskaņā ar Līguma 37. pantā noteikto kārtību vēlākais līdz 2000. gada 31. decembrim paredz vajadzīgos pasākumus. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1999. gada 16. decembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs K. HEMILÄ 178 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/4. sēj. PIELIKUMS REGULĒTIE RESURSI Suga Nosaukums Zinātniskais nosaukums Ģeogrāfiskais rajons/ICES rajons Sarkanasaris Siļķe Putasū Makrele Sebastes mentella Clupea harengus V, XII, XIV I, II Micromesistius poutassou IIa, IVa, Vb, VII, XII, XIV Scomber scombrus IIa, IVa, Vb, VI, VII, XII, XIV


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2378/99 från Juan Izquierdo Collado (PSE) till kommissionen. Säkerheten i bussar.

eurovoc_concepts:
bus
common transport policy
road safety

text: 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/55 f(cid:246)rebygga skogsbr(cid:228)nder (med hj(cid:228)lp av reservoarer och vattenledningssystem, dels i arbete f(cid:246)r att brandgator, vattenposter, bevakningsposter, utrustning och reservoarer). Sammanh(cid:229)llningsfonden medfi- nansierar ocks(cid:229) 85 % av den totala kostnaden p(cid:229) 37 miljoner euro f(cid:246)r projektet (cid:148)Natur och skogsskydd(cid:148) i Grekland som omfattar brandskydds(cid:229)tg(cid:228)rder (n(cid:246)dv(cid:228)ndig utrustning), uppf(cid:246)rande, f(cid:246)rb(cid:228)ttring och utrust- ning av brandstationer samt byggande av 150 vattenreservoarer. Dessutom medfinansierade kommissionen mellan 1992 och 1999 till h(cid:228)lften 86 projekt p(cid:229) sammanlagt 19,85 miljoner euro i enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2158/92 av den 23 juli 1992 om skydd av gemenskapens skogar mot br(cid:228)nder (1). Projekten g(cid:228)llde huvudsakligen f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder i skogsbruket och infrastrukturer f(cid:246)r brandskydd, exempelvis skogsv(cid:228)gar, brandgator och vattenposter, samt (cid:246)vervak- nings(cid:229)tg(cid:228)rder, exempelvis uppf(cid:246)rande av bevakningstorn och utbildning av specialiserad personal. Likas(cid:229) inf(cid:246)rdes ett regionalt informationssystem som utg(cid:246)r ett viktigt verktyg f(cid:246)r f(cid:246)rebyggande verksamhet och behovsanalys. Sammanlagt 298,7 miljoner euro i offentliga utgifter, varav 224 miljoner euro i medfinansiering fr(cid:229)n utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket, har satsats p(cid:229) skogs- sektorn genom gemenskapsinitiativ och inom andra ramen f(cid:246)r gemenskapsst(cid:246)d. N(cid:228)stan hela beloppet har utnyttjats p(cid:229) ett stort antal omr(cid:229)den i de grekiska skogsregionerna och f(cid:246)r m(cid:229)nga olika verksamheter, bland annat skydds(cid:229)tg(cid:228)rder, (cid:229)terplantering av skog och utvecklings(cid:229)tg(cid:228)rder. Siffrorna ovan visar vilken intensiv insats som gjorts inom skogssektorn i Grekland. N(cid:228)r det g(cid:228)ller planerna f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra situationen i Kifisos har kommissionen flera g(cid:229)nger v(cid:228)nt sig till de grekiska myndigheterna f(cid:246)r att f(cid:229) information om vattenf(cid:246)roreningsproblemen. Fr(cid:229)gan diskuterades vid m(cid:246)tet den 9(cid:141)10 december 1999 med de grekiska myndigheterna, som d(cid:229) h(cid:228)nvisade till att (cid:229)tg(cid:228)rder och kontroller redan genomf(cid:246)rts. Kommissionen har inte f(cid:229)tt n(cid:229)gra uppgifter om att vattendrags lopp har (cid:228)ndrats och kommer nu (cid:229)terigen att v(cid:228)nda sig till de grekiska myndigheterna f(cid:246)r att f(cid:229) klarhet i detta. Europeiska regionala utvecklingsfonden kan i princip medfinansiera st(cid:246)dber(cid:228)ttigande (cid:229)tg(cid:228)rder i de omr(cid:229)den som drabbats av (cid:246)versv(cid:228)mningar, men det kr(cid:228)ver att de grekiska myndigheterna ans(cid:246)ker om hj(cid:228)lp. (1) EGT L 217, 31. 7. 1992. (2000/C 303 E/049) SKRIFTLIG FR¯GA E-2378/99 fr(cid:229)n Juan Izquierdo Collado (PSE) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: S(cid:228)kerheten i bussar Den 19 september 1999 omkom 29 personer i en bussolycka utanf(cid:246)r Zaragoza (Spanien). 25 personer skadades allvarligt. Under de senaste (cid:229)ren har 398 personer omkommit i Spanien, och av dessa 91 barn i skol(cid:229)ldern. T(cid:228)nker kommissionen vidta n(cid:229)gra (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att (cid:246)ka s(cid:228)kerheten vid busstransporter? Anser kommissionen att man b(cid:246)r sk(cid:228)rpa reglerna f(cid:246)r teknisk kontroll av fordonen, hastighetsbegr(cid:228)nsning, uppeh(cid:229)ll under l(cid:228)ngre resor, alkoholkontroller etc. ? Vad anser kommissionen om (cid:229)tg(cid:228)rder s(cid:229)som krav p(cid:229) s(cid:228)kerhetsb(cid:228)lte eller airbag p(cid:229) passagerarplatserna? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (27 januari 2000) Kommissionen har redan vidtagit flera r(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) europeisk niv(cid:229) f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra s(cid:228)kerheten hos bussar. Hit h(cid:246)r bland annat r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 3820/85 av den 20 december 1985 om harmonisering av viss social lagstiftning om v(cid:228)gtransporter (1) r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 3821/85 av den C 303 E/56 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 20 december 1985 om f(cid:228)rdskrivare vid v(cid:228)gtransporter1; r(cid:229)dets direktiv 92/6/EEG av den 10 februari 1992 om montering och anv(cid:228)ndning av hastighetsbegr(cid:228)nsande anordningar i vissa kategorier av motorfordon inom gemenskapen (2); kommissionens direktiv 96/36/EG av den 17 juni 1996 om anpassning till den tekniska utvecklingen av r(cid:229)dets direktiv 77/541/EEG om bilb(cid:228)lten och fasth(cid:229)llningsanordningar i motor- fordon (3); kommissionens direktiv 96/37/EG av den 17 juni 1996 om anpassning till den tekniska utvecklingen av r(cid:229)dets direktiv 74/408/EEG om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om inred- ningsdetaljer i motorfordon (h(cid:229)llfastheten hos s(cid:228)tena och f(cid:228)stanordningarna f(cid:246)r dessa) (4); kommissionens direktiv 96/38/EG av den 17 juni 1996 om anpassning till teknisk utveckling av r(cid:229)dets direktiv 76/115/ EEG om f(cid:246)rankring av s(cid:228)kerhetsb(cid:228)lten i motorfordon (5); r(cid:229)dets direktiv 91/439/EEG av den 29 juli 1991 om k(cid:246)rkort (6), (cid:228)ndrat genom r(cid:229)dets direktiv 97/26/EG av den 2 juni 1997 (7); och r(cid:229)dets direktiv 96/96/ EG av den 20 december 1996 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillh(cid:246)rande sl(cid:228)pfordons trafiks(cid:228)kerhet (8). Dessutom har kommissionen lagt fram ett f(cid:246)rslag till Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv om s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser f(cid:246)r fordon som anv(cid:228)nds f(cid:246)r personbefordran, med mer (cid:228)n (cid:229)tta s(cid:228)ten ut(cid:246)ver f(cid:246)rars(cid:228)tet och om (cid:228)ndring av direktiv 70/156/EEG (9) som omfattar krav p(cid:229) att bussar skall klara (cid:246)verrullningsprovning och att de skall kunna luta i sidled ett visst antal grader, samt krav avseende n(cid:246)dutg(cid:229)ngarnas storlek, antal och placering. Ett annat f(cid:246)rslag fr(cid:229)n kommissionen som f(cid:246)rmodligen snart kommer att antas kommer att inneb(cid:228)ra att alla medlemsstater m(cid:229)ste genomf(cid:246)ra regelbundna v(cid:228)gkontroller av bussar och lastbilar f(cid:246)r att garantera fordonens trafiks(cid:228)kerhet. Vad betr(cid:228)ffar fr(cid:229)gest(cid:228)llarens fr(cid:229)ga om europeisk lagstiftning om b(cid:228)ltesplikt i bussar s(cid:229) har kommissionen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inga planer p(cid:229) att (cid:228)ndra det g(cid:228)llande direktivet. Kommissionen (cid:228)r visserligen medveten om de positiva s(cid:228)kerhetsaspekter som s(cid:228)kerhetsb(cid:228)lten i bussar har, och uppmuntrar till anv(cid:228)ndning av s(cid:229)dana, s(cid:229) vore det f(cid:246)rhastat att inf(cid:246)ra lagstiftning om obligatorisk anv(cid:228)ndning av s(cid:228)kerhetsb(cid:228)lten innan en stor andel av gemenskapens busspark (cid:228)r utrustad med b(cid:228)lten som motsvarar de gemenskapsnormer som kr(cid:228)vs. Vad g(cid:228)ller krockkuddar noterar kommissionen att det f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte finns n(cid:229)gra busstillverkare i gemenskapen som bygger bussar med krockkuddar f(cid:246)r alla s(cid:228)ten. Det vore d(cid:228)rf(cid:246)r ol(cid:228)mpligt att lagstifta om detta i nul(cid:228)get. (1) EGT L 370, 31. 12. 1985 (2) EGT L 57, 2. 3. 1992. (3) EGT L 178, 17. 7. 1996. (4) EGT L 186, 25. 7. 1996. (5) EGT L 187, 26. 7. 1996. (6) EGT L 237, 24. 8. 1991. (7) EGT L 162, 19. 6. 1997. (8) EGT L 46, 17. 2. 1997. (9) EGT C 17, 20. 1. 1998. (2000/C 303 E/050) SKRIFTLIG FR¯GA E-2398/99 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Anv(cid:228)ndningen av r(cid:246)tslam som g(cid:246)dselmedel inom jordbruket I olika medlemsstater inom EU, bland dem Belgiska federationen, anv(cid:228)nds r(cid:246)tslam fr(cid:229)n reningsverk som inom jordbruket. Slammet (cid:228)r mestadels sv(cid:229)rt f(cid:246)rorenat med tungmetaller. Vetenskapliga g(cid:246)dselmedel unders(cid:246)kningar (Adeline Montcharmont, Les risques sanitaires liØs (cid:224) l(cid:146)epandage des boues de stations d(cid:146)Øpuration urbaines, Ecole nationale vØtØrinaire de Lyon, thŁse numØro 31, 1999) ger ocks(cid:229) vid handen att r(cid:246)tslammet kan vara smittat av bakterier, virus och parasiter. B(cid:228)gge konstaterandena g(cid:246)r det p(cid:229)kallat med en ing(cid:229)ende unders(cid:246)kning och ett l(cid:228)mpligt tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt inom alla niv(cid:229)er av politiken. 1. I vilka medlemsstater inom EU anv(cid:228)nds r(cid:246)tslam fr(cid:229)n reningsverk som g(cid:246)dselmedel inom jordbruket? I vilka medlemsstater inom EU finns det f(cid:246)reskrifter med begr(cid:228)nsningar f(cid:246)r hur s(cid:229)dant slam f(cid:229)r 2. anv(cid:228)ndas som g(cid:246)dselmedel?


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-2569/99 från Luisa Morgantini (GUE/NGL) till kommissionen. Kris inom företaget SISMA i Villadossola i Piemonte.

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Piedmont
aid for restructuring
business activity
financial control
iron and steel industry
management
redevelopment aid

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/169 (2000/C 225 E/186) SKRIFTLIG FR¯GA P-2569/99 fr(cid:229)n Luisa Morgantini (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: Kris inom f(cid:246)retaget SISMA i Villadossola i Piemonte (16 december 1999) F(cid:246)retaget SISMA (Societ(cid:224) Industrie Siderurgiche Meccaniche) i Villadossola har under de senaste femtio (cid:229)ren varit den st(cid:246)rsta industrin i Ossola tack vare den h(cid:246)ga produktionskapaciteten i dess anl(cid:228)ggningar, specialiseringen p(cid:229) legerat st(cid:229)l av h(cid:246)g kvalitet, och det faktum att den haft det st(cid:246)rsta antalet anst(cid:228)llda. Mellan 1947 och 1980 (cid:246)kade antalet anst(cid:228)llda inom f(cid:246)retaget, och uppgick till slut 1 800 anst(cid:228)llda. 1989 togs f(cid:246)retaget (cid:246)ver av Lealigruppen och 1993 s(cid:229)lde Lealigruppen sina vattenkraftverk. F(cid:246)rs(cid:228)ljningen av de anl(cid:228)ggningar som producerade energi till l(cid:229)ga kostnader genomf(cid:246)rdes samtidigt som ledningen till(cid:228)mpade b(cid:246)rjade montera ned fabriken. ˜nd(cid:229) inf(cid:246)rde man nattarbete och arbete under allm(cid:228)nna helgdagar f(cid:246)r att dra ner p(cid:229) elkostnaderna. Samtidigt angav Dario Leali f(cid:246)r de kommunala myndigheterna i Villadossola att han (cid:228)ven ville ta h(cid:228)nsyn till andra faktorer som p(cid:229)verkar st(cid:229)lindustrin och att han inte hade f(cid:246)r avsikt att s(cid:228)tta upp SISMA i Villadossola p(cid:229) listan (cid:246)ver fabriker som skall omstruktureras, vilket hade uppgetts i den europeiska planen f(cid:246)r omstrukturering av st(cid:229)lindustrin. Han bekr(cid:228)ftade att fabriken (cid:228)nd(cid:229) skulle kunna forts(cid:228)tta sin produktion. I oktober 1999 tillk(cid:228)nnagav Lealigruppen att fabriken i Villadossola skulle upph(cid:246)ra med sin produktion den 31 oktober 1999, eftersom man inte hade de 200 miljarder lire som kr(cid:228)vdes f(cid:246)r att omstrukturera den. Detta beslut innebar att 320 arbetstagare f(cid:246)rlorade sina arbeten, men att Lealigruppen fortfarande (cid:228)ger samtliga tillg(cid:229)ngar i Villadossola. Enligt uppgift skall Lealigruppen ha erh(cid:229)llit bidrag fr(cid:229)n regionalfonden och/eller fr(cid:229)n fonderna f(cid:246)r omstrukturering av f(cid:246)retag och/eller fr(cid:229)n fonderna f(cid:246)r omst(cid:228)llning av st(cid:229)lf(cid:246)retag. Kan kommissionen svara p(cid:229) f(cid:246)ljande: 1. Hur stora var dessa bidrag sammanlagt? 2. Hur anv(cid:228)nde Lealigruppen dessa bidrag? 3. Hur kontrollerar kommissionen de bidrag som betalats ut? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 januari 2000) Enligt de uppgifter som kommissionen hittills har f(cid:229)tt fr(cid:229)n de italienska myndigheterna har (cid:148)Gruppo Leali(cid:148) inte mottagit n(cid:229)got st(cid:246)d fr(cid:229)n Europeiska regionala utvecklingsfonden. Kommissionen har emellertid anmodat de italienska myndigheterna att l(cid:228)mna ytterligare uppgifter och kommer att h(cid:229)lla parlamentsledamoten underr(cid:228)ttad. (2000/C 225 E/187) SKRIFTLIG FR¯GA E-2571/99 fr(cid:229)n W. G. van Velzen (PPE-DE) till r(cid:229)det (3 januari 2000) ˜mne: Energistadgans sekretariat I den nederl(cid:228)ndska tidningen NRC Handelsblad av den 20 november uppgavs att den nederl(cid:228)ndska regeringen (cid:228)r bekymrad (cid:246)ver det d(cid:229)liga styret av energistadgans sekretariat i Bryssel. F(cid:246)r ett (cid:229)r sedan publicerade f(cid:246)retags- och konsultbyr(cid:229)n Arthur D. Little, p(cid:229) beg(cid:228)ran av den d(cid:229)varande ordf(cid:246)randen f(cid:246)r energistadgans regeringsr(cid:229)d, Rutten, en rapport om sekretariatets d(cid:229)liga ledning


title: QUESTION ÉCRITE E-2409/99 posée par Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) à la Commission. Déclin démographique dans l'UE.

eurovoc_concepts:
European social policy
birth policy
population ageing

text: 18. 7. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 203 E/171 L(cid:146)accord du 18 mai 1998 entre la CommunautØ et les (cid:201)tats-Unis constitue un ensemble d(cid:146)engagements de la part des deux parties en vue de trouver une solution complŁte aux problŁmes bilatØraux dØcoulant de l(cid:146)application de la lØgislation extraterritoriale des (cid:201)tats-Unis. Cet ensemble d(cid:146)engagements vise (cid:224) prØvenir un recours de la CommunautØ devant les instances de l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (OMC) en vue de faire dØclarer cette lØgislation incompatible avec les engagements commerciaux multilatØraux des (cid:201)tats-Unis. Depuis la signature de cet accord, aucune mesure n(cid:146)a ØtØ prise (cid:224) ce jour (cid:224) l(cid:146)encontre d(cid:146)entreprises ou de ressortissants de la CommunautØ au titre de la loi Helms-Burton. Toutefois, la CommunautØ a clairement lors de la signature de l(cid:146)accord, que son engagement (cid:224) ne pas demander la constitution d(cid:146)un groupe spØcial de l(cid:146)OMC contre la loi Helms-Burton et la loi relative aux sanctions (cid:224) l(cid:146)encontre de l(cid:146)Iran et de la Libye, n(cid:146)Øtait valable que tant qu(cid:146)aucune mesure n(cid:146)Øtait prise (cid:224) l(cid:146)encontre d(cid:146)entreprises ou de ressortissants de la CommunautØ au titre de ces lois. indiquØ, Lors de contacts rØcents (cid:224) haut niveau avec les (cid:201)tats-Unis, la Commission a indiquØ sans Øquivoque sa position concernant les prØoccupations de la CommunautØ dans le cas de l(cid:146)entreprise Sol-MeliÆ. Les (cid:201)tats-Unis ont ØtØ priØs instamment de respecter leurs engagements en vertu de l(cid:146)accord du 18 mai 1998 en ce qui concerne le titre IV de la loi Helms-Burton. la loi Helms-Burton et La Commission suit la situation de trŁs prŁs et tiendra le Parlement informØ de tout nouveau dØveloppe- ment significatif. (2000/C 203 E/221) QUESTION (cid:201)CRITE E-2409/99 posØe par Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: DØclin dØmographique dans l(cid:146)UE (16 dØcembre 1999) Le dØclin dØmographique de l(cid:146)UE est un fait patent: le taux de natalitØ a en effet chutØ (cid:224) des niveaux jamais attendus en pØriode de paix ou d(cid:146)absence de grandes ØpidØmies, 1,45 enfant par femme. Dans les pays du Sud (Espagne, Portugal et Italie) il ne dØpasse pas 1,2 et s(cid:146)Øtablit mŒme (cid:224) 0,8 dans certaines rØgions (Galice, L(cid:228)nder de l(cid:146)Est de l(cid:146)Allemagne et Nord de l(cid:146)Italie). La Commission pourrait-elle indiquer quel est le suivi actuellement exercØ sur la question du vieillissement de la population europØenne et si de quelconques mesures ont ØtØ envisagØes pour relancer la croissance dØmographique? RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (21 dØcembre 1999) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter (cid:224) la rØponse que la Commission a donnØe (cid:224) la question Øcrite E-1830/99 de M. Marinos (1). (1) JO C 170 E du 20. 6. 2000, p. 110. (2000/C 203 E/222) QUESTION (cid:201)CRITE P-2422/99 posØe par Hiltrud Breyer (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Subventions en faveur du charbon et de l(cid:146)atome (13 dØcembre 1999) Le Livre blanc sur les Ønergies renouvelables oblige la Commission (cid:224) prendre des mesures contre les subventions en faveur du charbon et de l(cid:146)atome. 1. a) b) Quelles mesures la Commission a-t-elle prises: contre les subventions directes en faveur du charbon? contre les subventions indirectes en faveur du charbon?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2398/99 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione. Impiego dei fanghi di depurazione come concimi agricoli.

eurovoc_concepts:
Belgium
EU environmental policy
domestic waste
fertiliser

text: C 303 E/56 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 concernente il montaggio e l(cid:146)impiego di limitatori di velocit(cid:224) per talune categorie di autoveicoli nella Comunit(cid:224) (2); la direttiva 96/36/CE della Commissione, del 17 giugno 1996, che adegua al progresso tecnico la direttiva 77/541/CEE del Consiglio relativa alle cinture di sicurezza e ai sistemi di ritenuta dei veicoli a motore (3); la direttiva 96/37/CE della Commissione, del 17 giugno 1996, che adegua al progresso tecnico la direttiva 74/408/CEE del Consiglio relativa alle finiture interne dei veicoli a motore (resistenza la direttiva 96/38/CE della Commissione, del 17 giugno 1996, che dei sedili e dei adegua al progresso tecnico la direttiva 76/115/CEE del Consiglio relativa agli ancoraggi delle cinture di sicurezza dei veicoli a motore (5); la direttiva 91/439/CEE del Consiglio, del 29 luglio 1991, concernente la patente di guida (6), modificata dalla direttiva 97/26/CE del Consiglio del 2 giugno 1997 (7) e la direttiva 96/96/CE del Consiglio, del 20 dicembre 1996, concernente il riavvicinamento delle legislazioni degli Stati membri Membri relative al controllo tecnico dei veicoli a motore e dei loro rimorchi (8). loro ancoraggi) (4); Inoltre la Commissione ha presentato una proposta di direttiva del Parlamento e del Consiglio relativa alle disposizioni speciali da applicare ai veicoli adibiti al trasporto passeggeri aventi piø di otto posti a sedere oltre al sedile del conducente e che modifica la direttiva 70/156/CEE del Consiglio (9) che fissa i requisiti di resistenza al ribaltamento per gli autobus e di riduzione dei rischi di ribaltamento nonchØ le disposizioni in materia di dimensioni, ubicazione e numero delle uscite di sicurezza. Una seconda proposta della Commissione, che dovrebbe essere adottata prossimamente, prevede che tutti gli Stati membri effettuino ispezioni periodiche su strada di autobus e di autocarri intese a garantire la sicurezza d(cid:146)uso dei veicoli. Per quanto riguarda la richiesta dell(cid:146)onorevole parlamentare di una legislazione europea che renda obbligatorio l(cid:146)uso delle cinture di sicurezza sugli autobus, la Commissione non intende per il momento modificare l(cid:146)attuale direttiva. Pur riconoscendo che le cinture contribuiscono ad aumentare la sicurezza e la Commissione considera prematuro renderle obbligatorie sugli autobus pur promuovendone l(cid:146)uso, fintantochØ una parte significativa del parco comunitario non sar(cid:224) dotata di cinture di sicurezza rispondenti agli standard comunitari. Per quanto riguarda gli airbag per autobus, la Commissione constata che attualmente nessun costruttore comunitario produce autobus dotati di airbag su tutto il veicolo. Sarebbe pertanto inopportuno e prematuro introdurre tali disposizioni legislative in questa fase. (1) GU L 370 del 31. 12. 1985. (2) GU L 57 del 2. 3. 1992. (3) GU L 178 del 17. 7. 1996. (4) GU L 186 del 25. 7. 1996. (5) GU L 187 del 26. 7. 1996. (6) GU L 237 del 24. 8. 1991. (7) GU L 162 del 19. 6. 1997. (8) GU L 46 del 17. 2. 1997. (9) GU C 17 del 20. 1. 1998. (2000/C 303 E/050) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2398/99 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Impiego dei fanghi di depurazione come concimi agricoli la Federazione belga, fanghi provenienti da impianti per la In vari Stati membri dell(cid:146)UE, tra cui depurazione delle acque reflue sono impiegati come concimi agricoli. Tali fanghi, il piø delle volte, presentano una forte concentrazione di metalli pesanti. Un(cid:146)indagine scientifica (Adeline Montcharmont, Les risques sanitaires liØs (cid:224) l(cid:146)Øpandage des boues de stations d(cid:146)Øpuration urbaines, Ecole nationale vØtØrinaire de Lyon, thŁse numØro 31, 1999) mostra inoltre che i fanghi di depurazione possono essere contaminati anche con batteri, virus e parassiti. Le risultanze di queste ricerche impongono un(cid:146)indagine piø approfondita ed un approccio appropriato a tutti i livelli d(cid:146)intervento. i In quali Stati membri dell(cid:146)UE i fanghi provenienti da impianti per la depurazione delle acque reflue 1. sono utilizzati come concimi? In quali Stati membri sono in vigore disposizioni restrittive per quanto concerne l(cid:146)impiego di tali 2. fanghi come concimi? 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 303 E/57 Qual Ł la posizione della Commissione in merito all(cid:146)uso dei fanghi di depurazione come concimi nel 3. settore agricolo, considerata la possibilit(cid:224) che siano contaminati con metalli pesanti nonchØ batteri, virus e parassiti? Pensa la Commissione di prendere un(cid:146)iniziativa in merito all(cid:146)impiego di tali fanghi in agricoltura, in termini propone la Commissione per 4. considerazione di quanto precede? In caso affermativo, quali sviluppare tale iniziativa? In caso negativo, per quale motivo la Commissione non intende intervenire? 5. Ritiene la Commissione che sia necessario proibire l(cid:146)uso dei fanghi di depurazione come concimi, visto il pericolo di contaminazione con metalli pesanti nonchØ batteri, virus e parassiti? In caso negativo, perchØ Ł contraria a un tale divieto? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m a nome della Commissione (4 febbraio 2000) L(cid:146)uso dei fanghi di depurazione come ammendamenti o fertilizzanti organici in agricoltura Ł disciplinato dalla direttiva 86/278/CEE del Consiglio, del 12 giugno 1986, concernente la protezione dell(cid:146)ambiente, in particolare del suolo, nell(cid:146)utilizzazione dei fanghi di depurazione in agricoltura (1). La direttiva ha lo scopo di prevenire effetti dannosi per il suolo, la vegetazione, gli animali e l(cid:146)uomo, come pure di incoraggiare un uso corretto dei fanghi di depurazione. Essa stabilisce i limiti massimi delle concentrazioni di taluni metalli pesanti (cadmio, rame, mercurio, piombo, nickel e zinco) nei fanghi. Allo stesso tempo, per evitare la diffusione di agenti patogeni nell(cid:146)ambiente e la contaminazione di animali e piante, la direttiva stabilisce un certo numero di restrizioni sui periodi di uso dei fanghi e sulle piante alle quali essi possono essere applicati. Sulla base delle informazioni in possesso della Commissione, i fanghi di depurazione sono usati in campo agricolo in tutti gli Stati membri. Il loro uso varia in modo sensibile, da una percentuale molto ridotta in Grecia al 65 % in Danimarca. Le differenze dipendono da molti fattori come, ad esempio, le pratiche di gestione dei rifiuti, una mancanza di fiducia da parte di agricoltori e consumatori e la scelta di altri tipi di fertilizzanti organici. Nessuno Stato membro vieta, tuttavia, l(cid:146)uso dei fanghi di depurazione in agricoltura. Pur consentendo il riciclaggio di sostanze nutrienti (cid:129) quali l(cid:146)azoto, il potassio e il fosforo (cid:129) come pure del materiale organico, che ne Ł il componente principale, i fanghi di depurazione possono essere contaminati con metalli organici, composti organici e micro-organismi patogeni. Per quanto riguarda questi ultimi, la direttiva 86/278/CEE stabilisce che i fanghi di depurazione destinati all(cid:146)uso in agricoltura devono essere sottoposti a un trattamento preventivo, il cui scopo principale Ł quello di prevenire gli effetti nocivi degli agenti patogeni sull(cid:146)ambiente e la salute. Per quanto riguarda i metalli pesanti, la direttiva prescrive l(cid:146)analisi dei fanghi e del terreno per evitare che vengano superati i limiti massimi fissati nell(cid:146)allegato IA. La Commissione sta attualmente considerando di procedere a una revisione della direttiva 86/278/CEE al fine di adeguarla al progresso tecnologico e alle conoscenze scientifiche e, a questo scopo, ha avviato consultazioni con gli esperti degli Stati membri, dell(cid:146)industria e delle organizzazioni non governative (ONG). Alcuni degli aspetti che potrebbero essere affrontati comprendono la definizione di «fanghi trattati», i limiti massimi per i metalli pesanti (cid:129) la maggior parte egli Stati membri ha recepito la direttiva nel diritto nazionale applicando limiti piø rigorosi (cid:129) il monitoraggio dei composti organici di origine antropica e la protezione a lungo termine del suolo contro il lento accumulo di metalli pesanti. La Commissione ha avviato un certo numero di studi per raccogliere i dati tecnico-scientifici necessari alla revisione della direttiva. In questo quadro, uno degli aspetti di maggiore importanza sono gli interventi per prevenire alla fonte l(cid:146)inquinamento delle acque reflue e dei fanghi di depurazione. Al momento attuale, la Commissione non Ł in misura di comunicare all(cid:146)onorevole parlamentare quando avr(cid:224) termine tale fase di revisione. La Commissione non vede alcuna ragione scientifica per vietare l(cid:146)uso dei fanghi di depurazione in agricoltura, posto che quest(cid:146)ultimi siano opportunamente trattati, analizzati e controllati. Di fatto, gli agenti patogeni che si trovano nei fanghi di depurazione sono presenti anche nel letame animale. Il cadmio fosfatici e il rame e lo zinco sono comunemente utilizzati Ł presente come impurit(cid:224) nei concimi nell(cid:146)allevamento. In termini ambientali, la gestione dei fanghi di depurazione pu(cid:242) presentare problemi trattamento adottato. La via da seguire Ł la riduzione alla fonte della quale che sia il metodo di contaminazione dei fanghi di depurazione mediante un(cid:146)efficace politica di gestione dei prodotti e degli scarichi industriali. La Commissione sta operando in questo senso. (1) GU L 181 del 4. 7. 1986


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-2484/99 υποβολή: Josu Ortuondo Larrea (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Πληροφορίες για την σταδιακή μείωση των σκαφών που χρησιμοποιούν συρόμενα δίχτυα στο πλαίσιο του Κανονισμού 1239/98.

eurovoc_concepts:
Community fisheries
EU law
deep-sea fishing
fishery management
fishing net
fishing regulations
fishing vessel
sea fish
statistics

text: 8. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 225 E/145 Apo· thn a·noijh toy 1998, h Epitroph· sth·rije arketa· drasth·ria thn agora· toy xoirei·oy kre·atow, ayja·nontaw tiw epistrofe·w kata· thn ejagvgh·, enisxy·ontaw thn idivtikh· apouematopoi·hsh kai aposte·llontaw sth Rvsi·a episitistikh· boh·ueia xoirei·oy kre·atow. H Epitroph· ei·nai e·toimh na sthri·jei thn agora· kata· tiw dy·skolew perio·doyw gia na apofeyxuoy·n ston tome·a barie·w apv·leiew, alla· uevrei·tai o·ti h agora· toy xoirei·oy kre·atow ei·nai mi·a aytorryumizo·menh agora·. Oi time·w ua e·xoyn epi·drash epi· thw prosfora·w kai antiue·tvw. H Epitroph· xrhsimopoi·hse syxna· tiw epistrofe·w kata· thn ejagvgh· gia na sthri·jei thn agora·, alla·, kauv·w h pagko·smia agora· ei·nai h i·dia periorisme·nh, oi dynato·thtew sth·rijhw tvn ejagvgv·n ypo·keintai se ayte·w se o·ria. Epiple·on, ta anv·tata o·ria poy kauori·zontai apo· ton Pagko·smio Organismo· Empori·oy (POP) pre·pei epi·shw na lamba·nontai ypo·ch sthn eyrvpai¤kh· politikh· ejagvgh·w. Apo· to kalokai·ri toy 1999, oi time·w anoruv·uhkan aisuhta·, alla· prosfa·tvw kate·gracan mi·a epoxiakh· ptv·sh ofeilo·menh sthn poly· ychlh· prosfora· kata· th dia·rkeia toy teleytai·oy trimh·noy eka·stoy e·toyw. Den pre·pei na lhsmonei·tai o·ti o xoi·reiow tome·aw gnvri·zei epoxiake·w ta·seiw alla· epi·shw kai makry·teroyw ky·kloyw kata· toyw opoi·oyw oi time·w prosarmo·zontai sthn prosfora· kai antiue·tvw. Oi ektrofei·w xoi·rvn gnvri·zoyn o·ti oi kale·w kai oi kake·w peri·odoi enalla·ssontai kai o·ti ua pre·pei na proetoimasuoy·n gi(cid:146)ayto·. Dystyxv·w, polloi· den proetoima·suhkan. Se polle·w periptv·seiw, h Epitroph· syzh·thse me ta kra·th me·lh gia th dynato·thta lh·chw a·llvn me·trvn (p. x. th sy·stash tamei·vn me euelontikh· ba·sh) alla· me·xri tv·ra oi ide·ew ayte·w den e·laban mega·lh yposth·rijh apo· thn pleiochfi·a tvn kratv·n melv·n. (2000/C 225 E/158) GRAPTH ERVTHSH P-2484/99 ypobolh·: Josu Ortuondo Larrea (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Plhrofori·ew gia thn stadiakh· mei·vsh tvn skafv·n poy xrhsimopoioy·n syro·mena di·xtya sto plai·sio toy Kanonismoy· 1239/98 O Kanonismo·w (EK) 1239/98 (1) apagorey·ei th xrh·sh tvn syrome·nvn dixtyv·n gia thn ali·eysh to·nnoy ston Atlantiko· kai sth Meso·geio apo· 1hw Ioyli·oy 2002. O en lo·gv kanonismo·w ori·zei o·ti, kata· to 1998, o me·gistow ariumo·w, ana· kra·tow me·low, tvn skafv·n poy aliey·oyn me syro·mena di·xtya den mporei· na yperbai·nei to 60 % toy ariumoy· tvn skafv·n poy xrhsimopoi·hsan aytoy· toy ty·poy ta di·xtya kata· thn peri·odo 1995-1997. Ba·sei tvn anvte·rv, ervta·tai h Epitroph·: Me dedome·nh thn e·lleich synoxh·w tvn plhroforiv·n poy e·xei para·sxei sto pareluo·n h Epitroph· se a·lloyw boyleyte·w toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy: mporei· ple·on h Epitroph· na maw diaue·sei mi·a e·kuesh h· e·nan akribh· kata·logo me toyw ariumoy·w nhologi·oy o·lvn tvn skafv·n poy xrhsimopoi·hsan syro·mena di·xtya kata· e·tow, apo· to 1995 e·vw kai to 1999, ana· kra·tow me·low, kai na dieykrini·sei ea·n o·la ta e·th ta ploi·a poy xrhsimopoioy·n syro·mena di·xtya ei·nai ta i·dia, me toyw i·dioyw ariumoy·w nhologi·oy, h· ei·nai diaforetika·; (1) EE L 171 thw 17. 6. 1998, sel. 1. Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (20 Ianoyari·oy 2000) Sy·mfvna me to a·ruro 11 para·grafow 4 toy kanonismoy· (EK) ariu. 894/97 toy Symboyli·oy, o·pvw tropopoi- h·uhke apo· ton kanonismo· (EK) ariu. 1239/98 toy Symboyli·oy, thw 8hw Ioyni·oy 1998 gia th ue·spish orisme·nvn texnikv·n me·trvn diath·rhshw tvn alieytikv·n po·rvn (1), ta kra·th me·lh ei·nai ypoxrevme·na na koinopoioy·n, apo· to 1998, ton kata·logo tvn skafv·n ta opoi·a epitre·petai na xrhsimopoioy·n parasyro·mena di·xtya. (cid:211)la ta endiafero·mena kra·th me·lh diabi·basan sy·mfvna me th dia·tajh ayth·, toyw katalo·goyw tvn en lo·gv skafv·n. (cid:211)son afora· ta e·th prin apo· to 1998, den yph·rxan diata·jeiw sthn koinotikh· nomouesi·a poy na ypoxrev·noyn ta kra·th me·lh na ypoba·lloyn katalo·goyw skafv·n oy·te na apagorey·oyn thn pro·sbash apaitv·ntaw apo· ta ska·fh na e·xoyn a·deia gia thn xrhsimopoi·hsh parasyro·menvn dixtyv·n. Pra·gmati, kata· thn en lo·gv peri·odo, ta koinotika· alieytika· ska·fh mporoy·san na aliey·oyn eley·uera me parasyro·mena di·xtya. Ta endiafero·mena kra·th me·lh ejakri·bvsan poia apo· ta ska·fh toyw ei·xan xrhsimopoih·sei parasyro·mena di·xtya kata· thn peri·odo 1995- 1997 kai kato·pin ai·thshw koinopoi·hsan sthn Epitroph· to synoliko· ariumo· tvn skafv·n poy xrhsimopoi·hsan parasyro·mena di·xtya. C 225 E/146 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 (cid:211)son afora· ta e·th 1995, 1996 kai 1997, h Epitroph· e·xei diabiba·sei stoixei·a sxetika· me to synoliko· ariumo· tvn skafv·n vw apa·nthsh stiw grapte·w ervth·seiw P-1537/99 kai E-1561/99 thw k. Fraga Estevez (2). Oi kata·logoi tvn skafv·n, o·son afora· to 1998 kai 1999, e·xoyn diabibastei· stiw arxe·w poy ei·nai ypey·uynew me ton e·legxo aliei·aw sta endiafero·mena kra·th me·lh. Lamba·nontaw ypo·ch o·ti oi en lo·gv plhrofori·ew aforoy·n memonvme·na, fysika· h· nomika· pro·svpa sy·mfvna me to a·ruro 37 toy kanonismoy· (EOK) ariu. 2847/93 toy Symboyli·oy thw 12hw Oktvbri·oy 1993 gia th ue·spish systhma·tvn ele·gxoy thw koinh·w alieytikh·w politikh·w (3), oi kata·logoi me ta ono·mata den mporoy·n na dhmosieytoy·n leptomerv·w o·pvw zhth·uhke. Apo· to 1998, ta ska·fh ta opoi·a perilamba·nontai stoyw katalo·goyw poy koinopoih·uhkan sthn Epitroph· ei·nai, me li·gew ejaire·seiw, ta i·dia ska·fh kai gia ta dy·o e·th Ba·sei tvn prokatarktikv·n ele·gxvn poy diejh·gage h Epitroph·, fai·netai o·ti ta e·th 1995, 1996 kai 1997, e·naw ariumo·w skafv·n xrhsimopoi·hse parasyro·mena di·xtya gia na arxi·sei mia kairoskopikh· aliei·a to·noy. Merika· apo· ta ska·fh ayta· fai·netai o·ti e·paysan thn en lo·gv aliei·a h·dh meta· apo· mi·a peri·odo h· ako·ma kai meta· apo· li·ga alieytika· taji·dia. (1) (2) (3) EE L 171 thw 17. 6. 1998. EE C 170 E thw 20. 6. 2000, sel. 33. EE L 261 thw 20. 10. 1993. (2000/C 225 E/159) GRAPTH ERVTHSH E-2487/99 ypobolh·: Richard Howitt (PSE) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: H symmetoxh· thw Genikh·w Diey·uynshw Koinvnikv·n Ypoue·sevn sthn politikh· dhmo·sivn symba·sevn Poia ei·nai h symbolh· thw Genikh·w Diey·uynshw Koinvnikv·n Ypoue·sevn sto sxediasmo· thw epikei·menhw anakoi·nvshw thw Epitroph·w gia thn ana·uesh dhmo·sivn symba·sevn kai thn koinvnikh· dia·stash; xontaw ypo·ch to no·mo poy e·uese se isxy· o Dh·mow thw Madri·thw, me ton opoi·o eynoei·tai h ana·uesh dhmo·sivn symba·sevn se etairei·ew poy proslamba·noyn a·toma me eidike·w ana·gkew, kauv·w kai thn prosfygh· sthn Epitroph· enanti·on aytoy· toy no·moy apo· thn orga·nvsh kataskeyastv·n CNC, proti·uetai h Epitroph· na diasfali·sei o·ti sthn anakoi·nvsh ua dhlv·netai safv·w o·ti te·toioy ei·doyw ey·noia ek me·royw topikh·w arxh·w ei·nai kai no·mimh kai a·jia enua·rrynshw; Pv·w lamba·nei ypo·ch thw h Epitroph·, kata· thn proetoimasi·a thw anakoi·nvshw, thn ana·gkh na di·nontai ki·nhtra se etairei·ew poy symmorfv·nontai me tiw koinvnike·w kai periballontike·w prodiagrafe·w ston tome·a thw ergasi·aw kauv·w kai me tiw prodiagrafe·w ston tome·a tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn stiw tri·tew xv·rew, sy·mfvna me to ch·fisma toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy (A4-0508/98) (1) sxetika· me tiw prodiagrafe·w thw EE poy die·poyn tiw eyrvpai¤ke·w epixeirh·seiw oi opoi·ew anapty·ssoyn drasthrio·thta se anaptysso·menew xv·rew: prow e·nan Eyrvpai¤ko· Kv·dika Symperifora·w, to opoi·o egkri·uhke stiw 15 Ianoyari·oy 1999; (1) EE C 104 thw 14. 4. 1999, sel. 180. Apa·nthsh toy koy Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (4 Febroyari·oy 2000) An kai oi sto·xoi poy epidiv·koyn oi odhgi·ew oi sxetike·w me tiw dhmo·siew symba·seiw e·xoyn oysiastika· oikonomiko· xarakth·ra, ypa·rxei e·na fa·sma dynatoth·tvn v·ste na lamba·netai ypo·ch h epidi·vjh koinvnikv·n sto·xvn stiw agore·w thw dhmo·siaw dioi·khshw sy·mfvna me to koinotiko· di·kaio gia tiw dhmo·siew symba·seiw. Oi synuh·kew ypo· tiw opoi·ew ta koinvnika· krith·ria mporoy·n na diadramati·soyn e·nan ro·lo stiw diadikasi·ew ana·ueshw dhmosi·vn symba·sevn e·xoyn h·dh anaferuei· sthn Pra·sinh Bi·blo kai thn anakoi·nvsh gia tiw dhmo·siew symba·seiw sthn EyrvpaI¤kh· (cid:201)nvsh, thw 11hw Marti·oy 1998 (1). Gia na aposafhnistoy·n oi arxe·w poy ua efarmo·zontai kai na dieykrinistoy·n oi proy¤ poue·seiw ypo· tiw opoi·ew ua ei·nai dynath· h epidi·vjh koinvnikv·n sto·xvn, h Epitroph· ua katarti·sei mia ermhneytikh· anakoi·nvsh poy ua ekdouei· kata· th dia·rkeia toy 2000. (cid:211)son afora· to sxe·dio diata·gmatow thw Ayto·nomhw Koino·thtaw thw Madri·thw, h Epitroph· parape·mpei to ajio·timo me·low toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy sthn apa·nthsh poy e·dvse sth grapth· erv·thsh E-185/99 toy koy Carnero Gonzalez (2). Ypenuymi·zei, entoy·toiw, o·ti me thn isxy·oysa nomouesi·a ei·nai dy·skolo na gi·noyn apodekta· krith·ria ana·ueshw poy synde·ontai me th dia·rurvsh thw epixei·rhshw, kai o·xi me thn poio·thta thw prosfora·w. (cid:211)mvw, den ypa·rxei kane·na empo·dio o·son afora· thn e·ntajh, stiw syggrafe·w ypoxrev·sevn, o·rvn


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2578/99 van Esko Seppänen (GUE/NGL) aan de Commissie. Steun van de Duitse overheid voor een bouwonderneming.

eurovoc_concepts:
Italy
air traffic
competence of the Member States
night work

text: 1. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 219 E/181 (2000/C 219 E/230) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2568/99 van Francesco Speroni (TDI) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: Nachtvluchten met grondzicht in Italiº Is de Commissie voornemens er bij de Italiaanse staat op aan te dringen dat de bevoegde autoriteiten de definitieve bepalingen vaststellen die het mogelijk maken om, zoals in andere landen van de Unie, te vliegen volgens de regels voor nachtvluchten met grondzicht? Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (11 januari 2000) Momenteel bestaat er geen communautaire wetgeving voor nachtvluchten. Voor deze materie gelden dus de operationele eisen van de lidstaten, die, elk in hun context, moeten evalueren of en hoe een dergelijke activiteit kan worden uitgeoefend. Aangezien deze situatie de fundamentele vrijheden van het EG-Verdrag niet lijkt aan te tasten, Commissie niet van plan op korte termijn regelgeving op dit gebied op te stellen. is de (2000/C 219 E/231) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2578/99 van Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: Steun van de Duitse overheid voor een bouwonderneming De Bondsrepubliek Duitsland is kennelijk voornemens een grote bouwonderneming (Holtzmann) aanzien- lijke financiºle steun te verlenen om het bedrijf van een faillissement te redden. Strookt deze procedure van de Duitse regering naar de mening van de Commissie met de mededingingswetgeving van de EU? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (11 januari 2000) De Duitse regering heeft onlangs de voorgenomen steun aangemeld. Het geachte parlementslid kan ervan verzekerd zijn dat deze zaak zorgvuldig wordt onderzocht. (2000/C 219 E/232) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2588/99 van Marialiese Flemming (PPE-DE) aan de Raad (3 januari 2000) Betreft: Vogelbeschermingsrichtlijn De Commissie heeft op 1 maart 1994 een voorstel (1) ingediend tot wijziging van richtlijn 79/409/EEG van de Raad van 2 april 1979 inzake het behoud van de vogelstand (2). Omdat dit voorstel op artikel 175 (ex artikel 130 S) van het EG-Verdrag berust, is de samenwerkingsprocedure van toepassing. Het Parlement heeft op 15 februari 1996 advies uitgebracht (3). De Raad heeft tot dusver geen gemeenschappelijk standpunt vastgesteld