title: 2000/54/CE: Décision de la Commission, du 22 décembre 1999, concernant le report sollicité par le Royaume-Uni, conformément à l'article 20, paragraphe 2, de la directive 97/33/CE (directive «Interconnexion»), portant sur l'obligation d'introduire la présélection de l'opérateur [notifiée sous le numéro C(1999) 5030] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE) (Le texte en langue anglaise est le seul faisant foi.)

eurovoc_concepts:
United Kingdom
public service
systems interconnection
technical standard
telecommunications
transmission network

text: 25. 1. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 19/69 DÉCISION DE LA COMMISSION du 22 décembre 1999 concernant le report sollicité par le Royaume-Uni, conformément à l'article 20, paragraphe 2, de la directive 97/33/CE (directive «Interconnexion»), portant sur l'obligation d'introduire la présélection de l'opérateur [notifiée sous le numéro C(1999) 5030] (Le texte en langue anglaise est le seul faisant foi. ) (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE) (2000/54/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu la directive 97/33/CE du Parlement européen et du Conseil du 30 juin 1997 relative à l'interconnexion dans le secteur des télécommunications en vue d'assurer un service universel et l'interopérabilité par l'application des principes de fourniture d'un réseau ouvert (ONP) (1), telle que modifiée par la directive 98/61/CE (2), et notamment son article 20, paragraphe 2, (3) considérant ce qui suit: (1) (2) la directive 97/33/CE harmonise les conditions de l'inter- connexion des services de télécommunications acces- sibles au public, et l'accès à ces services; les autorités réglementaires nationales sont tenues, en vertu de l'ar- ticle 12, paragraphe 7, de ladite directive, d'exiger de la part des opérateurs de télécommunications publics puis- sants sur le marché qu'ils permettent à leurs abonnés de choisir par présélection les services de télécommunica- tions accessibles au public, et de veiller à ce que les mécanismes nécessaires soient mis en place au 1er janvier 2000; cependant, dans des cas dûment justifiés, les États membres peuvent, sur demande, obtenir un report de cette date de la part de la Commission, conformément à l'article 20, paragraphe 2, l'État membre concerné peut prouver que le respect de ces obligations imposerait une charge excessive à certains organismes ou à certaines catégories d'organismes. La Commission examine la demande en tenant compte de la situation particulière de l'État membre et de la nécessité de garantir un environnement réglementaire cohérent au niveau communautaire; lorsque par lettre du 30 octobre 1998, le Royaume-Uni a demandé un report d'un an de la limite du 1er janvier 2000 pour la mise en œuvre par British Telecom de la présélection de l'opérateur pour les appels nationaux et internationaux, et un report de deux ans pour tous les autres types d'appels, tels que les appels locaux et les appels vers les réseaux mobiles. Les principales raisons de cette demande de report résident dans l'absence de préparation par introduire la présélection en décembre 1997, le besoin d'assurer l'in- tégrité des réseaux pour le passage au nouveau millé- naire et un changement du plan de numérotation en le Royaume-Uni pour (1) JO L 199 du 26. 7. 1997, p. 32. (2) JO L 268 du 3. 10. 1998, p. 37. cours de cette même année, l'absence dans les commuta- teurs utilisés par British Telecom de la fonctionnalité latente de la présélection de l'opérateur, et la gamme de types d'appels qui sera accessible par la présélection du Royaume-Uni; sur porte report sollicité l'introduction le au Royaume-Uni, pour tous les types d'appels, de la présé- lection de l'opérateur sur la base de la commutation; les contraintes nécessitées par le changement de millénaire et le nouveau plan de numérotation ne peuvent pas être acceptées comme justification à la demande de report car elles étaient connues lors de l'adoption des amende- ments de la directive «Interconnexion». L'absence dans les commutateurs utilisés par British Telecom de la fonc- tionnalité latente de la présélection de l'opérateur ne peut non plus être acceptée, le choix doit être donné à l'introduction de ce d'autres solutions pour assurer service. De plus la gamme des services offerts au Royaume-Uni est celle correspondant à celle prévue dans la directive «Numérotation» et ne peut pas constituer une raison d'obtention du report. De plus, étant donné l'im- portance de la présélection au niveau de la concurrence dans les mesures doivent être prises afin d'assurer une introduc- tion coordonnée de ces services à travers la Commu- nauté. Par conséquent, le report sollicité n'est pas justifié par la situation particulière au Royaume-Uni, ni par la nécessité d'assurer un environnement réglementaire cohérent au niveau communautaire; télécommunications, le marché des toutes (4) un report de trois mois est néanmoins adéquat pour permettre la mise en place d'arrangements jusqu'à l'in- troduction de la présélection de l'opérateur sur la base de la commutation et pour éviter d'imposer une charge excessive à British Telecom et aux autres opérateurs, A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: Article premier Le Royaume-Uni est autorisé à suspendre jusqu'au 1er avril 2000 la mise en œuvre de l'article 12, paragraphe 7, de la directive 97/33/CE en ce qui concerne l'introduction de la présélection de l'opérateur sur le réseau de télécommunications public de British Telecom. L 19/70 FR Journal officiel des Communautés européennes 25. 1. 2000 Le Royaume-Uni de Grande-Bretagne et d'Irlande du Nord est destinataire de la présente décision. Article 2 Fait à Bruxelles, le 22 décembre 1999. Par la Commission Erkki LIIKANEN Membre de la Commission


title: Nõukogu direktiiv 1999/105/EÜ, 22. detsember 1999, metsapaljundusmaterjali turustamise kohta

eurovoc_concepts:
forest
forest conservation
marketing
plant propagation
silviculture

formats: html pdf print

text: 148 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd 31999L0105 15. 1. 2000 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 11/17 NÕUKOGU DIREKTIIV 1999/105/EÜ, 22. detsember 1999, metsapaljundusmaterjali turustamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37, kasutada paljundusmaterjali, mis on geneetiliselt ja feno- tüübilt kasvukohale sobivad ning kõrge kvaliteediga; metsanduse seemned peaksid vajaduse korral vastama teatavatele välistele kvaliteedistandarditele; võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (3) ning arvestades, et: (1) (2) (3) (4) (5) turustamise juuni 1966. aasta direktiivi 66/404/EMÜ nõukogu 14. ja metsapaljundusmaterjali nõukogu 30. märtsi 1971. aasta direktiivi 71/161/EMÜ ühenduses turustatava metsapaljundusmaterjali väliste kvaliteedistandardite kohta (5) on mitu korda oluliselt muudetud; täiendavate oluliste muudatuste tegemiseks tuleks need direktiivid selguse huvides ühendada ja uuesti sõnastada; kohta (4) metsad katavad suure osa ühenduse pindalast ja täidavad oma sotsiaalsete, majanduslike, keskkonnaalaste, ökoloo- giliste ja kultuuriliste ülesannetega mitut otstarvet; eri tüüpi metsade puhul on vaja spetsiaalseid lähenemisviise ja meetmeid, milles võetakse arvesse ühenduse metsade ja erinevaid looduslikke, kultuurilisi tingimusi; nende metsade taastamine ja metsastamine nõuab seoses nõukogu 15. detsembri 1998. aasta resolutsioonis (6) Euroopa Liidu jaoks sätes- tatud metsastrateegiaga metsa säästvat majandamist; sotsiaalseid, majanduslikke metsanduse seisukohast oluliste puuliikide ja kunstlike hübriidide metsapaljundusmaterjal peaks geneetiliselt sobima erinevate kasvutingimustega ning olema kõrge kvaliteediga; metsa säästva majandamise seisukohast on oluline säilitada metsade bioloogiline mitmekesisus ning rikastada seda, samuti säilitada puude geneetiline mitme- kesisus; taimetervise osas peavad sellised ühtlustatud tingimused olema kooskõlas nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiiviga 77/93/EMÜ taimedele või taimsetele saadus- tele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta; (7) metsandusalased uuringud on näidanud, et metsade väär- tuse, sealhulgas nende stabiilsuse, kohandumise, vastupi- davuse, tootlikkuse ja mitmekesisuse tõstmiseks tuleks (1) EÜT C 199, 14. 7. 1999, lk 1. (2) Arvamus on esitatud 1. detsembril 1999. aastal (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). (3) EÜT C 329, 17. 11. 1999, lk 15. (4) EÜT 125, 11. 7. 1966, lk 2326/66. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga. (5) EÜT L 87, 17. 4. 1971, lk 14. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga. (6) EÜT C 56, 26. 2. 1999, lk 1. (7) EÜT L 26, 31. 1. 1977, lk 20. Direktiivi on viimati muudetud komis- joni direktiiviga 1999/53/EÜ (EÜT L 142, 5. 6. 1999, lk 29). (6) (7) (8) (9) siseturu konsolideerimiseks on vaja kõrvaldada kõik tegelikud või võimalikud kaubandustõkked, mis võivad takistada ühenduses metsapaljundusmaterjali vaba liiku- mist; liikmesriikide huvides on, et nähakse ette ühenduse eeskirjad, millega kehtestatakse võimalikult kõrged stan- dardid; ühenduse eeskirjad peaksid viitama seemnete ja taimede fenotüübilistele ja geneetilistele tunnustele ning metsa- paljundusmaterjali välisele kvaliteedile; selliseid eeskirju tuleks kohaldada turustamisel nii teistes liikmesriikides kui kodumaistel turgudel; eeskirjade puhul tuleks arvesse võtta praktilisi vajadusi ning eeskirju tuleks kohaldada ainult nende liikide ja kunstlike hübriidide suhtes, mis on ühenduses tervikuna või selle osas metsanduse seisukohast olulised; (10) mõnes liikmesriigis kasutatakse tavapäraselt kategoo- riasse “identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal” kuuluvat metsapaljundusmaterjali, mida ei ole direktii- viga 66/404/EMÜ kiidetud heaks turustamiseks, kuid mis sobib kliimaga ja on metsanduse jaoks asendamatu ning seetõttu on asjakohane heaks kiita sellise paljundus- materjali turustamine liikmesriikides, kes seda soovivad; sellise materjali lõpptarbijale turustamise kohustust ei ole siiski kohane kehtestada kõikides liikmesriikides; (11) (12) teatavates ühenduse piirkondades, nagu Alpide, Vahe- mere või Põhjamaade piirkonnad, on erilised kliimatingi- mused või tundlikud kasvutingimused, mis õigustavad erinõuete kehtestamist teatavate liikide metsapaljundus- materjali välise kvaliteedi suhtes; Lissabonis vastavalt Euroopa toimunud metsade kaitset käsitleva ministrite konverentsi ülddekla- ratsioonile tuleks metsa uuendamisel ja metsastamisel eelistada kohalikke liike ja kohaliku lähtekohaga liike, mis on kasvutingimustega hästi kohanenud; kolmanda (13) käesolevas direktiivis kehtestatud meetmeid ei tuleks kohaldada kolmandatesse riikidesse eksportimiseks või reeksportimiseks ettenähtud paljundusmaterjali suhtes; 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 149 (14) paljundusmaterjali valiku seisukohast on ühenduses elutähtis algpaljundusmaterjali heakskiitmine ja seega lähtepiirkondade peaksid kohaldama ühtseid eeskirju, mis kehtestavad algmaterjali heakskiitmiseks võimalikult kõrged standardid; turule võib viia ainult sellisest materjalist pärit paljundusmater- jali; liikmesriigid piiritlemine; (15) geneetiliselt muundatud metsapaljundusmaterjali tohib turule viia ainult juhul, kui see on inimeste tervisele ja keskkonnale ohutu; (16) geneetiliselt muundatud organismidest koosneva metsa- paljundusmaterjali suhtes tuleks läbi viia keskkonnaohu hindamine; komisjon peaks seejärel esitama nõukogule ettepaneku määruse koostamiseks, millega tagatakse keskkonnaohu ja muude asjaomaste tegurite hindamise, sealhulgas heakskiitmise samaväärne kord, kui on sätes- aasta direktiivis tatud nõukogu 23. 90/220/EMÜ geneetiliselt muundatud organismide taht- liku keskkonda viimise kohta; (1) kuni sellise määruse jõustumiseni tuleks kohaldada direktiivi 90/220/EMÜ; aprilli 1990. (17) käesoleva direktiivi nõuetele vastava paljundusmaterjali suhtes ei tohiks kohaldada muid turustuskitsendusi, kui on sätestatud käesolevas direktiivis; (18) tuleks siiski liikmesriikidel lubada sätestada, et nende territooriumil tohib turule viia ainult selliseid taimeosi ja istutusmaterjali, mis vastavad ettenähtud standarditele; (19) tuleks lubada kehtestada oma territoo- toodetud algpaljundusmaterjali heakskiitmiseks liikmesriikidel riumil täiendavad või rangemad nõuded; (20) (21) liikmesriigid peaksid koostama lähtepiirkondade loetelud, kuhu on võimalusel märgitud algpaljundusmaterjali päritolu; liikmesriigid peaksid koostama kaardid, kuhu märgitakse lähtepiirkondade piirid; liikmesriigid peaksid koostama oma territooriumil heaks- kiidetud algpaljundusmaterjali iga liikmesriik peaks riikliku loetelu vormis koostama ka riikliku registri kokkuvõtte; riiklikud registrid; (22) komisjon peaks sellise riikliku loetelu põhjal koostama ühenduse väljaande; (23) pärast saagikoristust peaksid ametiasutused heakskii- detud algpaljundusmaterjalist pärit paljundusmaterjali kohta välja andma põhisertifikaadi; (1) EÜT L 117, 8. 5. 1990, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud komis- joni direktiiviga 97/35/EÜ (EÜT L 169, 27. 6. 1997, lk 72). (24) turustamiseks ettenähtud või tuleb tagada, et turule viidav paljundusmaterjal vastab nõutavatele fenotüübilis- tele või geneetilistele omadustele ning on kogumisest kuni lõppkasutajale tarnimiseni nõuetekohaselt identifit- seeritud; (25) lisaks tuleks kehtestada ühenduse kvaliteedistandardid eraldi papli pistokste ja vajaduse korral pistvaiade puhul; (26) seemneid tuleks turustada ainult juhul, kui need vastavad teatavatele kvaliteedistandarditele ja on suletud paken- dites; (27) (28) (29) (30) kindlustamaks, et fenotüübilise või geneetilise kvaliteedi, nõuetekohase identifitseerimise ja välise kvaliteedi stan- dardite nõuded on turustamise ajal täidetud, peavad liik- mesriigid ette nägema asjakohase kontrollikorra; nimetatud nõuetele vastava paljundusmaterjali suhtes kohaldatakse ainult ühenduse eeskirjades ettenähtud turustuskitsendusi; teatavatel tingimustel tuleks liikmes- riikidele anda luba keelata nende territooriumil kasutami- seks turustamine lõppkasutajale; sobimatu metsapaljundusmaterjali ajavahemikel, mille jooksul on käesoleva direktiivi põhimõtetele vastavat teatavate liikide paljundusmaterjali ajutiselt raske hankida, tuleks ajutiselt lubada turustada ka vähem rangetele nõuetele vastavat paljundusmaterjali; kolmandatest riikidest pärit metsapaljundusmaterjali võib ühenduses turustada ainult juhul, kui selle puhul antakse algpaljundusmaterjali ja selle tootmiseks võetud meet- mete osas samaväärsed tagatised kui ühenduses toodetud metsapaljundusmaterjali puhul; imporditud metsapaljun- dusmaterjali ühenduse turule viimisel peab sellega kaasas olema põhisertifikaat või päritoluriigi väljaantud ametlik sertifikaat ning dokumendid, mis sisaldavad kõikide eksporditavate partiide üksikasju; (31) teatavatel tingimustel vabastatakse liikmesriik teatavate puuliikide osas täielikult või osaliselt käesoleva direktiivi sätete kohaldamisest; (32) teatavatele käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätetele paremate alternatiivide leidmiseks on soovitav korral- dada ajutisi katseid; (33) käesolevas direktiivis kehtestatud nõuete ja tingimuste ühtseks kohaldamiseks kõikides liikmesriikides tuleks kehtestada ühenduse kontrollimeetmed; ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd 150 (34) (35) (36) lisadesse tehtavate peamiselt tehniliste muudatuste tege- mist tuleks hõlbustada kiirmenetluse abil; käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks otsusele vastavalt 1999/468/EÜ, millega sätestatakse komisjoni rakendus- volituste kasutamise menetlused; (1) nõukogu vastu võtta 1994. aasta ühinemisaktiga võimaldati Soome Vabarii- gile ja Rootsi Kuningriigile direktiivi 66/404/EMÜ ja Soome Vabariigile direktiivi 71/161/EMÜ kohaldamiseks kuni 31. detsembrini 1999 üleminekuaeg; seda ülemine- kuaega tuleks pikendada, et võimaldada eespool nime- tatud riikidel kohaldada jätkuvalt kuni käesoleva direk- tiivi rakendamise kuupäevani oma riiklikke kavasid, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Käesolevat turustuseesmärgil tootmise ja turustamise suhtes ühenduses. kohaldatakse metsapaljundusmaterjali direktiivi Artikkel 2 Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid ja/või liigi- tusi: a) metsapaljundusmaterjal: metsanduse seisukohast kogu ühenduses või selle osas oluliste puuliikide ja vastavate kunstlike hübriidide paljun- dusmaterjal, eelkõige I lisas loetletud liikide paljundusma- terjal; b) paljundusmaterjal: i) seemneline üksus: istutusmaterjali tootmiseks ettenähtud käbid, seemne- kambrid, viljad ja seemned; ii) taimeosa: varrepistikud, lehepistikud ja juurepistikud, mikropal- idud, jundamiseks istikud ja pungad, võsundid, muud ettenähtud taimeosad; ettenähtud eksplantaadid või juured, pookoksad, istutusmaterjali tootmiseks iii) istutusmaterjal: seemnelistest üksustest, taimeosadest või uuendamise teel saadud taimedest kasvatatud taim; loodusliku c) algpaljundusmaterjal: seemneallikas: i) selle piirkonna puud, kust seemned kogutakse; ii) puistu: puude piisavalt ühtse koostisega piiritletud populat- sioon; iii) seemneistandik: (1) EÜT L 184, 17. 7. 1999, lk 23. valitud kloonide või perede istandus, mis on isolee- ritud või hoitud selliselt, et vältida või vähendada tolmeldamist välistest allikatest, ning mida majanda- takse sagedase, rikkaliku ja lihtsalt koristatava seem- nesaagi tootmiseks; iv) perede vanemad: puud, mida kasutatakse järglaskonna saamiseks kont- rollitud või vaba tolmeldamise teel selliselt, et ühte identifitseeritud vanemat on kasutatud emataimena ja seda on tolmeldatud ühe või mitme identifitseeritud või identifitseerimata vanema õietolmu abil; v) kloon: algselt ühest ühikust (ortet) vegetatiivsel paljunda- misel, näiteks pistikute, mikropaljundamise, pook- oksade, võsundite või taime jagamise teel saadud isendite (rametite) rühm; vi) kloonisegu: identifitseeritud kloonide määratletud proportsiooni- dega segu; autohtoonne ja indigeenne: i) autohtoonne puistu või seemneallikas: puistu või seemneallikas, mis on tavapäraselt jätkuvalt looduslikult uuendatud; puistut või seemneallikat võib kunstlikult uuendada samast puistust või seemnealli- kast või läheduses asuvatest autohtoonsetest puistutest või seemneallikatest pärit paljundusmaterjaliga; ii) indigeenne puistu või seemneallikas: autohtoonne puistu või seemneallikas või puistu või seemneallikas, mis on kasvatatud kunstlikult samast lähtepiirkonnast pärit seemnest; päritolu: autohtoonse puistu või seemneallika puhul koht, kus puud kasvavad; muu kui autohtoonse puistu või seem- neallika puhul koht, kus seemned või taimed on algselt saadud; puistu või seemneallika päritolu võib olla tead- mata; lähtekoht: koht, kus puistu kasvab; lähtepiirkond: liigi või alaliigi puhul on lähtepiirkond piisavalt ühtsete ökoloogiliste tingimustega ala või alade rühm, kus on ühtsete fenotüübiliste või geneetiliste omadustega puistuid või seemneallikaid, võttes vajaduse korral arvesse kõrgus- test tulenevaid piiranguid; tootmine: tootmine hõlmab kõiki seemneliste üksuste tootmise etappe, muundumist seemnelisest üksusest seemneks ning istutusmaterjali kasvatamist seemnetest ja taimeosadest; d) e) f) g) h) 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 151 i) turustamine: väljapanek eesmärgiga müüa, müügiks pakkumine, müük või tarnimine teisele isikule, sealhulgas tarnimine teenus- lepingu alusel; j) tarnija: iga füüsiline või juriidiline isik, kes on ametialaselt seotud metsapaljundusmaterjali turustamise või importimisega; k) ametiasutus: i) liikmesriigi poolt riigi valitsuse järelevalve all loodud või määratud asutus, mis vastutab turustamise kontrol- limist käsitlevate küsimuste ja/või metsapaljundusma- terjali kvaliteedi eest; ii) iga riigiasutus, mis on loodud: — riigi tasandil, või — piirkondlikul tasandil riigi ametiasutuste järelevalve all asjaomase liikmesriigi põhiseadusega sätestatud piirides. Eespool nimetatud asutused võivad vastavalt oma siseriik- likele õigusaktidele käesoleva direktiiviga neile ettenähtud ning nende järelevalve all täidetavad ülesanded delegeerida mis tahes avalik-õiguslikule või eraõiguslikule juriidilisele isikule, kes ametlikult heakskiidetud korra alusel täidab üksnes teatavaid ametlikke ülesandeid avalikes huvides, eeldusel et sellisel juriidilisel isikul ja selle liikmetel ei ole isiklikku võetavate meetmete tulemuste suhtes mingit huvi. Artikli 26 lõikes 2 osutatud korras võib heaks kiita ka teisi punktis i osutatud asutuste nimel loodud, nende allu- vuses ja järelevalve all tegutsevaid juriidilisi isikuid, tingi- musel et nimetatud isikutel ei ole võetavate meetmete tulemuste suhtes mingit isiklikku huvi. Liikmesriigid teatavad komisjonile oma territooriumil asuvad vastutavad ametiasutused. Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele. l) metsapaljundusmaterjal jagatakse järgmistesse kategooria- tesse: i) identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal: paljundusmaterjal, mille algmaterjal võib olla ühes lähtepiirkonnas asuv seemneallikas või puistu, mis vastab II lisa tingimustele; ii) valitud paljundusmaterjal: paljundusmaterjal, mille algmaterjal on ühes lähtepiir- konnas asuv puistu, mis koosneb fenotüübi alusel valitud populatsioonist ja mis vastab III lisa tingimus- tele; iii) tingimustele vastav paljundusmaterjal: paljundusmaterjal, mille algmaterjal on isendite feno- tüübi alusel valitud seemneistandik, pere vanemad, kloonid või kloonisegud ning vastab IV lisa tingimus- tele; katseid ei ole tingimata läbi viidud või lõpetatud; iv) katsetatud paljundusmaterjal: paljundusmaterjal, mis on pärit algmaterjalist, mis koosneb puistutest, seemneistandikest, pere vanema- test, kloonidest või kloonisegudest; paljundusmaterjali kõrgem kvaliteet peab olema tõestatud võrdluskatsete või hinnanguga paljundusmaterjali kõrgema kvali- teedi kohta, mis põhineb algmaterjali komponentide peab hindamisel; geneetilisel vastama V lisas sätestatud tingimustele. paljundusmaterjal Artikkel 3 I lisa liikide ja kunstlike hübriidide loetelu võib muuta ar- 1. tikli 26 lõikes 3 sätestatud korras. 2. Kui teatavad liigid ja kunstlikud hübriidid ei kuulu käes- oleva direktiivi meetmete reguleerimisalasse, võivad liikmes- riigid võtta sellised meetmed või vähem rangemad meetmed oma territooriumil. Käesoleva direktiivi meetmeid ei kohaldata sellise istutus- 3. materjali taimeosadena oleva metsapaljundusmaterjali suhtes, mis on ette nähtud muuks otstarbeks kui metsanduses kasutamiseks. või juhul Sellisel lisatakse materjalile etikett või muu dokument, mis on ühenduse või siseriiklike sätete alusel sellise otstarbega materjali puhul nõutav. Kui sellised sätted puuduvad ja kui tarnija tegeleb nii metsanduses kasutamiseks kui ka tõestatult muuks kui metsanduses kasutamiseks ettenähtud paljundusma- terjaliga, lisatakse viimase puhul etikett või muu dokument, milles on järgmine märge: “Kasutamiseks mujal kui metsan- duses”. 4. Käesoleva direktiivi meetmeid ei kohaldata metsapaljun- dusmaterjali suhtes, mis on ette nähtud ekspordiks või reeks- pordiks kolmandatesse riikidesse. Artikkel 4 Liikmesriigid näevad ette, et 1. turustamiseks ettenähtud metsapaljundusmaterjali tootmiseks kasutatakse ainult heaks- kiidetud algmaterjali. 2. Algmaterjali võib heaks kiita: a) ametiasutus juhul, kui see vastab käesoleva direktiivi II, III, IV või V lisa nõuetele; b) viitega “heakskiidetud üksusena” tuntud üksusele; heakskiidetud üksusele antakse kordumatu registriviide. igale 152 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd 3. Liikmesriigid näevad ette, et: a) heakskiit tühistatakse, kui käesoleva direktiivi tingimusi ei täideta; b) pärast heakskiitmist kontrollitakse kategooriasse “valitud paljundusmaterjal”, “tingimustele vastav paljundusmaterjal” ja “katsetatud paljundusmaterjal” kuuluva paljundusmaterjali tootmiseks ettenähtud algmaterjali korrapäraste ajavahemike järel. d) keskkonnaohu hindamise rakendamise tehnilised ja teadus- likud üksikasjad võetakse vastu artikli 26 lõikes 3 osutatud korras. Artikkel 6 Selleks et ressursse vastavalt nendele säilitada metsanduses kasutatavate taimede 4. geneetilisi eritingimustele, mis kehtestatakse artikli 26 lõikes 3 sätestatud korras, et võtta arvesse arengut taimede geneetiliste ressursside kohapeal säilita- mise ja säästva kasutamise osas, milleks kasvatatakse ja turusta- takse kohalike ja piirkondlike oludega loomulikul viisil koha- nenud ja genofondi vaesumisest ohustatud metsapaljundusma- terjali, võivad liikmesriigid kehtestada erandi lõikes 2 ja II, III, IV ja V lisas sätestatud tingimustest juhul, kui artikli 26 lõikes 3 sätestatud korras on ette nähtud eritingimused. tootmiseks ettenähtud algmaterjali 5. Liikmesriigid võivad kogu oma territooriumil või selle osas kuni kümneks aastaks heaks kiita katsetatud paljundusma- terjali juhul, kui V lisas osutatud geneetilise hindamise või võrdluskatsete esialgsete tulemuste põhjal on võimalik järeldada, et algmaterjal vastab katsete läbiviimise lõpetamisel käesoleva direktiivi alusel heaks- kiitmiseks sätestatud tingimustele. Artikkel 5 Liikmesriigid sätestavad punktides a–d sätestatud viisil pärit metsapaljundusmaterjali algmaterjalist 1. heakskiidetud puhul, et: a) I lisas loetletud liikide paljundusmaterjali võib turustada ainult juhul, kui see kuulub kategooriasse “identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal”, “valitud paljundusmaterjal”, “tingimustele “katsetatud paljundusmaterjal” ning vastab vastavalt II, III, IV ja V lisa tingimustele; vastav paljundusmaterjal” või b) I lisas loetletud kunstlike hübriidide paljundusmaterjali turustatakse ainult see kuulub kategooriasse “valitud paljundusmaterjal”, “tingimustele vastav paljundus- “katsetatud paljundusmaterjal” ning vastab materjal” või vastavalt III, IV ja V lisa tingimustele; juhul, kui c) vegetatiivselt paljundatavate I lisas loetletud liikide ja kunst- like hübriidide paljundusmaterjali turustatakse ainult juhul, kui see kuulub kategooriasse “valitud paljundusmaterjal”, “tingimustele “katsetatud paljundusmaterjal” ning vastab vastavalt III, IV ja V lisa tingi- mustele; kategooriasse “valitud paljundusmaterjal” kuuluvat paljundusmaterjali võib turustada ainult juhul, kui see on seemnetest massiliselt paljundatud; vastav paljundusmaterjal” või 1. Kui artikli 4 lõikes 1 osutatud algmaterjal sisaldab genee- tiliselt muundatud organisme direktiivi 90/220/EMÜ artikli 2 punktides 1 ja 2 määratletud tähenduses, tunnustatakse sellist paljundusmaterjali ainult juhul, kui see on inimeste tervisele ja keskkonnale ohutu. d) I lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide paljundusma- terjali, mis koosneb täielikult või osaliselt geneetiliselt muun- datud organismidest, võib turustada ainult juhul, kui see kuulub kategooriasse “katsetatud paljundusmaterjal” ning vastab V lisa tingimustele. Lõikes 1 osutatud geneetiliselt muundatud algmaterjali 2. puhul: Kategooriad, mille alusel võib eri liiki algmaterjalist pärit 2. paljundusmaterjali turustada, on sätestatud VI lisa tabelis. a) tuleb läbi viia direktiivis 90/220/EMÜ sätestatuga sama- väärne keskkonnaohu hindamine; b) kehtestatakse komisjoni ettepanekul asutamislepingu asjako- ja hastel õiguslikel alustel põhinevas Euroopa Parlamendi nõukogu määruses menetlus, millega tagatakse, et keskkon- naohu hindamine ja muud asjakohased üksikasjad on sama- väärsed direktiivis 90/220/EMÜ sätestatuga; kuni kõnealuse määruse jõustumiseni kiidetakse geneetiliselt muundatud registrisse kandmiseks käesoleva algmaterjal direktiivi artikli 10 kohaselt heaks üksnes pärast seda, kui see on vastavalt direktiivile 90/220/EMÜ turustamiseks heaks kiidetud; riiklikusse c) lõigus b osutatud määrusega kooskõlas lubatud geneetiliselt muundatud algmaterjali suhtes ei kohaldata enam direktiivi 90/220/EMÜ artikleid 11–18; 3. I lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide paljundus- materjali turustatakse ainult juhul, kui see vastab VII lisa asja- kohastele nõuetele. Taimeosasid või istutusmaterjali võib turustada ainult juhul, kui need vastavad kehtivatele rahvusvahelistele standarditele pärast seda, kui need standardid on artikli 26 lõikes 3 sätestatud korras heaks kiidetud. Liikmesriigid näevad ette, 4. et metsapaljundusmaterjali tarnijad registreeritakse ametlikult. Vastutav ametiasutus võib registreeritud tarnijaid käsitada direktiivi 77/93/EMÜ alusel registreerituna käesolevas direktiivis määratletud tähenduses. Sellised tarnijad peavad siiski vastama käesoleva direktiivi nõuetele. 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 153 Olenemata lõike 1 sätetest, võivad liikmesriigid lubada 5. oma territooriumil asuvatel tarnijatel turule viia: a) metsapaljundusmaterjali, mis on ette nähtud kasutamiseks katsetes, teaduslikel eesmärkidel, selektsiooniks või geneetili- seks säilitamiseks; ja b) seemnelisi üksusi, mille puhul on tõestatud, et need ei ole ette nähtud metsanduses kasutamiseks. 6. Tingimused, mille alusel võivad liikmesriigid lõikes 5 osutatud loa anda, võib määrata kindlaks artikli 26 lõikes 3 osutatud korras. 7. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võivad liikmes- riigid lubada paljundusmaterjali puhul, mis on pärit algmaterja- list, mis ei vasta kõikidele lõikes 1 osutatud vastava kategooria tingi- suhtes sätestatud nõuetele, mustel, mis koostatakse artikli 26 lõikes 3 osutatud korras. turustada sellist materjali 8. Artikli 26 lõikes 3 osutatud korras võib kehtestada erisätted, et võtta arvesse arenguid, mille alusel võib turustada mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivat metsapaljundus- materjali. Artikkel 7 kiidetud üksuse puhul ühtse vormi kohaselt. Kategooriate “iden- tifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal” ja “valitud paljun- dusmaterjal” puhul on lubatud teha kohta kokkuvõte lähtepiirkondade põhjal. Esitatakse järgmised üksik- asjad: algmaterjali a) botaaniline nimi; b) kategooria; c) otstarve; d) algmaterjali tüüp; e) registriviide või vajaduse korral selle kokkuvõte või lähte- piirkonna tunnuskood; f) asukoht: vajaduse korral lühike nimi ja üks järgmistest üksikasjadest: i) kategooria “identifitseeritava lähtekohaga paljundusma- terjal” puhul lähtepiirkond ning laius- ja pikkuskraadide vahemik; ii) kategooria “valitud paljundusmaterjal” puhul lähtepiir- kond ja geograafiline asend, mis on määratletud laius- või pikkuskraadidega või laius- või pikkuskraadide vahemikuga; Liikmesriigid võivad kehtestada II–V ja VII lisas sätestatud tingi- muste osas oma territooriumil algmaterjali heakskiitmiseks ja rangemad paljundusmaterjali nõuded. tootmiseks täiendavad või iii) kategooria “tingimustele vastav paljundusmaterjal” puhul geograafilised asukoht geograafiline täpne asukohad), kus algmaterjali hoitakse; (täpsed iv) kategooria “katsetatud paljundusmaterjal” puhul täpne geograafiline asukoht (täpsed geograafilised asukohad), kus algmaterjali hoitakse; Artikkel 8 g) kõrgus merepinnast või kõrguste vahemik; Liikmesriigid võivad oma territooriumil piirata kategooriasse “identifitseeritava kuuluva metsapaljundusmaterjali ettenähtud algmaterjali heakskiitmist. paljundusmaterjal” lähtekohaga tootmiseks Artikkel 9 1. Liikmesriigid piiritlevad kategooriasse “identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal” ja “valitud paljundusmaterjal” kuuluva paljundusmaterjali tootmiseks ettenähtud algmaterjali puhul asjaomaste liikide lähtepiirkonnad. 2. Liikmesriigid koostavad ja avaldavad piiritletud lähtepiir- kondade kaardid. Kaardid saadetakse komisjonile ja teistele liik- mesriikidele. Artikkel 10 Iga liikmesriik koostab riikliku registri oma territooriumil 1. heakskiidetud erinevate liikide algmaterjali kohta. Iga heaks- kiidetud üksuse täielikud üksikasjad ning kordumatu registri- viide märgitakse riiklikusse registrisse. 2. Iga liikmesriik koostab riikliku loetelu vormis registri kokkuvõtte, mis on taotluse korral komisjonile ja teistele liik- mesriikidele kättesaadav. Riiklik loetelu esitatakse iga heaks- h) pindala: suurus; seemnelise allika, puistu või seemneistandiku i) päritolu: märgitakse kas algmaterjal on autohtoonne/indi- geenne, muu kui autohtoonne/muu kui indigeenne või kas päritolu on teadmata; muu kui autohtoonse/muu kui indi- geense algmaterjali puhul märgitakse päritolu, kui see on teada; j) kategooria “katsetatud paljundusmaterjal” puhul, kas see on geneetiliselt muundatud või mitte. Selliste riiklike loetelude koostamise vormi võib kindlaks 3. määrata artikli 26 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 11 1. Liikmesriikide esitatavate riiklike loetelude põhjal võib komisjon avaldada loetelu pealkirjaga “Ühenduse loetelu metsa- paljundusmaterjali algmaterjali kohta”. heakskiidetud tootmiseks Ühenduse loetelu kajastab artikli 10 lõikes 2 osutatud 2. riiklikes loeteludes esitatud üksikasju ning sinna on märgitud kasutuspiirkond ning artiklite 8, 17 või 20 alusel kohaldatavad load või piirangud. 154 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd Artikkel 12 Ametiasutused annavad heakskiidetud algmaterjalist pärit 1. paljundusmaterjali kohta pärast saagikoristust välja põhisertifi- kaadi, kuhu on märgitud kordumatu viiteregister ning VIII lisas sätestatud asjakohane teave. Kui liikmesriik näeb kooskõlas artikli 13 lõikega 2 ette 2. järgmise vegetatiivse paljundamise, antakse välja uus põhisertifi- kaat. Kui paljundusmaterjali segatakse kooskõlas artikli 13 3. lõike 3 punktidega a, b, c või e, peavad liikmesriigid tagama, et segude komponentide registriviited on identifitseeritavad ning et antakse välja uus põhisertifikaat või muu segu identifitseeriv dokument. b) kategooriasse “identifitseeritava lähtekohaga paljundusma- terjal” kuuluvatest seemneallikatest ja puistutest pärit ning ühest lähtepiirkonnast pärit paljundusmaterjali segamisel sertifitseeritakse uus partii märkega “seemneallikast pärit paljundusmaterjal”; c) kui muust kui autohtoonsest või muust kui indigeensest algmaterjalist pärit paljundusmaterjali segatakse algmaterja- liga, mille päritolu on teadmata, sertifitseeritakse uus partii märkega “päritolu teadmata”; d) kui segatakse vastavalt lõigetele a, b või c, võib lähtepiir- konna tunnuskoodi asendada lõike 1 punktis f osutatud registriviitega; e) segada võib ühe heakskiidetud üksuse eri aastatel valminud paljundusmaterjali; Artikkel 13 f) kui segatakse vastavalt lõigule e, märgitakse tegelikud valmi- misaastad ja iga vastava aasta paljundusmaterjali osakaal. Paljundusmaterjali hoitakse kõikide tootmisetappide ajal Iga identifitseeritakse järgmiste andmete 1. eraldi vastavalt üksikute heakskiidetud üksuste viidetele. paljundusmaterjali partii abil: a) põhisertifikaadi kood ja number; b) botaaniline nimi; c) kategooria; d) otstarve; e) algmaterjali tüüp; f) registriviide või lähtepiirkonna tunnuskood; Artikkel 14 1. Paljundusmaterjali võib turustada ainult artiklile 13 vasta- vate partiidena ja koos tarnija lisatud etiketi või muu dokumen- diga (“tarnija etikett või dokument”), milles on lisaks artiklis 13 nõutavatele andmetele järgmised andmed: a) artikli 12 alusel number (numbrid) või vastavalt artikli 12 lõikele 3 viide muudele dokumentidele; põhisertifikaadi väljaantud g) lähtepiirkond kategooriasse “identifitseeritava lähtekohaga ja “valitud paljundusmaterjal” kuuluva paljundusmaterjal” või vajaduse korral muu paljundusmaterjali puhul; b) tarnija nimi; c) tarnitud kogus; h) vajaduse korral materjali autohtoonne või muu kui autoh- indigeenne või teadmata toonne, indigeenne või muu kui päritolu; i) seemneliste üksuste puhul küpsemise aasta; j) seemikute või pistikutest paljundatud taimede vanus ja tüüp nii juurevõsundiliste, paljasjuursete kui ka potitaimede osas; k) geneetiliselt muundatud või muundamata. Ilma et see piiraks käesoleva artikli 2. lõike 1 ja artikli 6 lõike 1 punkti c sätete kohaldamist, võivad liikmesriigid kate- “tingimustele vastav gooriatesse “valitud paljundusmaterjal”, paljundusmaterjal” ja “katsetatud paljundusmaterjal” kuuluva heakskiidetud üksuse puhul ette näha järgneva vegetatiivse paljundamise. Sellisel juhul hoitakse materjali eraldi ning identi- fitseeritakse sellisena. d) kategooria “katsetatud paljundusmaterjal” puhul, mille algmaterjal on pärit artikli 4 lõike 5 alusel heakskiidetud algmaterjalist, sõnad “ajutiselt heaks kiidetud”; e) kas materjal on paljundatud vegetatiivselt. Seemnete puhul peab lõikes 1 osutatud tarnija etikett või 2. dokument sisaldama järgmist täiendavat teavet, mida on võima- luse korral hinnatud rahvusvaheliselt tunnustatud meetoditega: a) puhtus: seemnepartiina turustatava toote puhaste seemnete, muude seemnete ja prügi massiprotsent; b) puhaste seemnete idanevusprotsent või, kui seda ei ole võimalik või otstarbekas hinnata, kindlaksmääratud meeto- diga hinnatav elujõulisusprotsent; Ilma et see piiraks lõike 1 sätete kohaldamist, võivad liik- 3. mesriigid ette näha, et: c) 1 000 puhta seemne mass; a) segada võib kaht või enamat kategooriasse “identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal” või “valitud paljundusma- terjal” kuuluvat heakskiidetud üksust ja ühest lähtepiirkon- nast pärit paljundusmaterjali; d) seemnena turustatava toote idanemisvõimeliste seemnete arv kilogrammi kohta või, kui idanemisvõimeliste seemnete arvu ei ole võimalik või otstarbekas hinnata, elujõuliste seemnete arv kilogrammi kohta. 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 155 Olenemata sellest, et lõike 2 punktis b sätestatud idane- 3. vuse uurimist ei ole veel lõpule viidud, võivad liikmesriigid selleks, et jooksva aasta saak oleks kiiresti kättesaadav, lubada seemet turustada kuni esmaostjani. Tarnijad teatavad lõike 2 punktide b ja d tingimuste täitmisest niipea kui võimalik. Väikeste seemnekoguste puhul ei kohaldata eespool lõike 4. 2 punktides b ja d sätestatud tingimusi. Kogused ja tingimused võib kindlaks määrata artikli 26 lõikes 2 osutatud korras. 5. Populus spp. puhul turustatakse taimeosi ainult juhul, kui vastavalt VII lisa C osa punkti 2 alapunktile b on tarnija etike- tile või dokumendile märgitud EÜ klassifikatsiooni number. 6. Kui metsapaljundusmaterjali kategooria puhul kasutatakse värvilist etiketti või dokumenti, peab tarnija etiketi või doku- mendi värv olema kategooria “identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal” puhul kollane, kategooria “valitud paljun- dusmaterjal” puhul roheline, kategooria “tingimustele vastava paljundusmaterjali” puhul “katsetatud paljundusmaterjali” puhul sinine. roosa ja kategooria 7. Geneetiliselt muundatud organismi sisaldavast algmaterja- list pärit metsapaljundusmaterjali puhul peab partii ametlikul või mitteametlikul etiketil või dokumendil olema sellekohane selge märge. Artikkel 15 Seemnelisi üksusi turustatakse ainult suletud pakendites. Sulgur peab pärast pakendi avamist olema kasutuskõlbmatu. Artikkel 16 Liikmesriigid tagavad enda sisseseatud või heakskiidetud 1. ametliku kontrollisüsteemiga, et konkreetsetest heakskiidetud üksustest või partiidest pärit paljundusmaterjali on kogumisest kuni lõppkasutajani tarnimiseni võimalik selgelt identifitseerida. Registreeritud tarnijaid kontrollitakse ametlikult korrapäraste ajavahemike järel. tagavad, Liikmesriigid 2. ametiasutused et aitavad üksteist haldusküsimustes, et saada teavet, mis on käes- oleva direktiivi nõuetekohaseks toimimiseks vajalik, eelkõige juhul kui metsapaljundusmaterjal liikmesriigist teise. liigub ühest asjaomased Tarnijad esitavad ametiasutustele aruanded, mis sisaldavad 3. kõikide kinnipeetud ja turustatud partiide üksikasju. Lõike 2 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu 4. artikli 26 lõikes 2 osutatud korras hiljemalt 30. juunil 2002. 5. Liikmesriigid võtavad kõik meetmed, et tagada käesoleva direktiivi sätete järgimine, sätestades selleks metsapaljundusma- terjali ametliku kontrollimise asjakohase korra turustamiseks ettenähtud tootmise ja turustamise ajal. Komisjoni eksperdid võivad koostöös liikmesriikide 6. ametiasutustega läbi viia kohapealseid kontrolle, kui see on käesoleva direktiivi ühtseks kohaldamiseks vajalik. Komisjoni eksperdid võivad kontrollida eelkõige, kas metsapaljundusma- terjal vastab käesoleva direktiivi nõuetele. Liikmesriik, kelle territooriumil kontrollitakse, annab ekspertidele nende töös kogu vajaliku abi. Komisjon teatab liikmesriikidele kontrolli tulemustest. Artikkel 17 1. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi sätete alusel turule viidava paljundusmaterjali suhtes ei kohaldata seoses selle omaduste, kontrolli- ega järelevalvenõuete, märgistamise ega sulgemisega muid kui käesolevas direktiivis sätestatud turustuskitsendusi. 2. Liikmesriikidele võib taotluse korral anda artikli 26 lõikes 3 osutatud korras loa keelata kogu oma territooriumil või selle osas külvamiseks või istutamiseks ettenähtud paljundusmaterjali turustamine lõppkasutajale. Selline luba antakse ainult juhul, kui on põhjust arvata, et: a) kõnealuse paljundusmaterjali kasutamisel on selle fenotüübi- liste või geneetiliste omaduste tõttu kogu liikmesriigis või selle osas kahjulik mõju metsandusele, keskkonnale, geneeti- listele ressurssidele või bioloogilisele mitmekesisusele ning seda tõendavad: — materjalid, mis käsitlevad paljundusmaterjali lähtepiir- konda või päritolu, või — ühenduses või väljaspool ühendust asuvates asjakohastes teadusuuringute tule- kohtades läbiviidud katsete või mused; b) istutusmaterjali püsikindlust ja morfoloogiliste ja füsioloogi- liste omaduste arenemist käsitlevate katsete või teadusuurin- gute tulemuste või metsanduspraktika käigus saadud tule- muste põhjal on nimetatud paljundusmaterjali kasutamine oma omaduste tõttu kogu kõnealuses liikmesriigis või selle osas kahjulik metsandusele, keskkonnale, geneetilistele ressurssidele või bioloogilisele mitmekesisusele. 156 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd Lõike 2 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu 3. artikli 26 lõikes 3 osutatud korras. Artikkel 20 4. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võivad kategooria “tingimustele vastav paljundusmaterjal” puhul artiklit 8 raken- danud liikmesriigid keelata sellise materjali turustamise lõpp- kasutajale. taotluse korral Komisjon võib artikli 26 lõikes 3 osutatud korras vabastada liikmesriigi täielikult või osaliselt käesoleva direktiivi kohaldamisest selliste puuliikide osas, mis ei ole vastavas liikmesriigis metsanduse seisukohast olulised, välja arvatud juhul, kui see on vastuolus artikli 17 lõike 1 sätetega. Artikkel 18 Selleks et kõrvaldada ühes või mitmes liikmesriigis esine- 1. vaid käesoleva direktiivi nõuetele vastava metsapaljundusmater- jali üldise tarnimisega seotud ajutisi raskusi, mida ei ole võimalik ühenduses ületada, lubab komisjon vähemalt ühe asja- omase liikmesriigi taotluse korral ja artikli 26 lõikes 2 sätes- tatud korras ühel või mitmel liikmesriigil komisjoni sätestatava ajavahemiku jooksul turustamiseks heaks kiita ühe või mitme liigi vähem rangetele nõutele vastavat metsapaljundusmaterjali. Artikkel 21 Selleks et leida teatavatele käesoleva direktiivi alusel vastu- võetud sätetele paremaid alternatiive, võib otsustada korraldada kindlaksmääratud tingimustel ühenduse tasandil artikli 26 lõikes 3 osutatud korras ajutisi katseid. Katse kestus ei tohi ületada seitset aastat. Selliste katsete raames võib vabastada liikmesriigid teatavatest käesolevas direktiivis sätestatud kohustustest. Sellise vabastuse ulatus määratletakse viitega sätetele, mille suhtes vabastust kohaldatakse. Selliste meetmete võtmise korral märgitakse tarnija etiketile või artikli 14 lõike 1 alusel nõutavatele dokumentidele, et kõnealu- ne materjal vastab vähem rangetele nõuetele. Artikkel 22 Lõike 1 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võib vastu võtta 2. artikli 26 lõikes 2 osutatud korras. Metsapaljundusmaterjal vastab 77/93/EMÜ sätestatud asjakohastele taimetervisenõuetele. vajaduse korral direktiivis Artikkel 19 Nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud 1. häälteenamusega kindlaks, kas kolmandas toodetud metsapaljundusmaterjali puhul on algmaterjali heakskiitmise ja turustamise eesmärgil tootmiseks võetud meetmete osas samad tagatised kui ühenduses toodetud ja käesoleva direktiivi sätetele vastava paljundusmaterjali puhul. riigis 2. Lisaks lõikes 1 osutatule määrab nõukogu koos vastavate lähtepiirkondadega kindlaks taimeliigid, algmaterjali tüübid ja metsapaljundusmaterjali kategooriad, mille turustamist võib lõike 1 alusel ühenduses lubada. Artikkel 23 Muudatused, mis tehakse lisadesse teaduslike või tehniliste tead- miste arengut arvestades, võetakse vastu artikli 26 lõikes 3 osutatud korras. Artikkel 24 Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud allpool osutatud artiklites sisalduvate küsimustega, võetakse vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetluse kohaselt. — Artiklid 2, 10, 14, 16, 18, 27. 3. Kuni nõukogu teeb lõike 1 alusel otsuse, võivad liikmes- riigid sellised otsused artikli 26 lõikes 3 sätestatud korras ise vastu võtta. Sellise loa eesmärk on tagada, et imporditava materjali puhul antakse vastavalt käesolevale direktiivile ühen- duses toodetud metsapaljundusmaterjaliga samaväärsed taga- tised. Eelkõige peab sellisele imporditud materjalile olema lisatud põhisertifikaat või päritoluriigi poolt väljaantud ametlik sertifikaat ning kolmanda riigi tarnija esitatud dokumentat- sioon, mis sisaldab üksikasju kõikide eksporditavate partiide kohta. Artikkel 25 Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud allpool osutatud artiklites sisalduvate küsimustega, võetakse vastu artikli 26 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt. — Artiklid 3, 4, 5, 6, 17, 19, 20, 21 ja 23. 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 157 Artikkel 26 Artikkel 28 Komisjoni abistab alaline seemnete komitee (edaspidi 1. “komitee”). Käesolevale 2. 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7. lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse üks kuu. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 3. 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaseks tähtajaks kehtestatakse kaks kuud. 4. Komitee võtab vastu oma töökorra. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi 1. järgimiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuaril 2003. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile. liikmesriigid need normid vastu võtavad, Kui lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viita- mise viisi näevad ette liikmesriigid. 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusaktide teksti. Liikmesriikidel lubatakse enne 1. jaanuari 2003 kogutud turustada kuni varude ammendumi- 3. metsapaljundusmaterjali seni. Artikkel 27 Artikkel 29 Liikmesriigid võivad pärast 1. 1. ja kuni 10 aastat kestval üleminekuajal kasutada võrdluskatsete tulemusi, mis ei vasta V lisa tingimustele, et heaks kiita alg- materjal, mis on ette nähtud katsetatud paljundusmaterjali toot- miseks, mis ei olnud varem hõlmatud direktiiviga 66/404/EMÜ. jaanuari 2003 algaval Selliste katsetega tuleb alustada enne 1. jaanuari 2003 ja need peavad paljundusmaterjali tõestama kõrgemat kvaliteeti. algmaterjalist pärit jaanuari 2003 algaval Liikmesriigid võivad pärast 1. 2. ja kuni 10 aastat kestval üleminekuajal kasutada V lisa tingimus- tele mittevastavate geneetilise hindamise katsete tulemusi selleks, et heaks kiita kõikide käesoleva direktiiviga hõlmatud liikide ja kunstlike hübriidide algmaterjali, mis on ette nähtud katsetatud paljundusmaterjali tootmiseks. Selliste katsetega tuleb alustada enne 1. jaanuari 2003 ja need paljundusmaterjali tõestama peavad kõrgemat kvaliteeti. algmaterjalist pärit I Kui lisasse lisatakse hiljem uusi 3. liike ja kunstlikke hübriide, määratakse lõigetes 1 ja 2 osutatud üleminekuaeg kindlaks artikli 26 lõikes 2 osutatud korras. Direktiivid 66/404/EMÜ ja 71/161/EMÜ tunnistatakse kehte- tuks alates 1. jaanuarist 2003. Direktiivi 66/404/EMÜ ei kohaldata Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi suhtes ning direktiivi 71/161/EMÜ ei kohaldata Soome Vabariigi suhtes. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid tuleks lugeda vastavalt IX lisas esitatud vastavustabelile. Artikkel 30 Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Artikkel 31 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 22. detsember 1999 4. Liikmesriikidel võib artikli 26 lõikes 2 osutatud korras lubada kasutada võrdluskatsete ja geneetilise hindamise katsete tulemusi pärast üleminekuaja lõppu. Nõukogu nimel eesistuja K. HEMILÄ 158 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd I LISA PUULIIKIDE JA KUNSTLIKE HÜBRIIDIDE LOETELU Abies alba Mill. Abies cephalonica Loud. Abies grandis Lindl. Abies pinsapo Boiss. Acer platanoides L. Acer pseudoplatanus L. Alnus glutinosa Gaertn. Alnus incana Moench. Betula pendula Roth. Betula pubescens Ehrh. Carpinus betulus L. Castanea sativa Mill. Cedrus atlantica Carr. Cedrus libani A. Richard Fagus sylvatica L. Fraxinus angustifolia Vahl. Fraxinus excelsior L. Larix decidua Mill. Larix x eurolepis Henry Larix kaempferi Carr. Larix sibirica Ledeb. Picea abies Karst. Picea sitchensis Carr. Pinus brutia Ten. Pinus canariensis C. Smith Pinus cembra L. Pinus contorta Loud. Pinus halepensis Mill. Pinus leucodermis Antoine Pinus nigra Arnold Pinus pinaster Ait. Pinus pinea L. Pinus radiata D. Don Pinus sylvestris L. Populus spp. ja nende liikide kunstlikud hübriidid Prunus avium L. Pseudotsuga menziesii Franco Quercus cerris L. Quercus ilex L. Quercus petraea Liebl. Quercus pubescens Willd. Quercus robur L. Quercus rubra L. Quercus suber L. Robinia pseudoacacia L. Tilia cordata Mill. Tilia platyphyllos Scop. 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 159 II LISA MIINIMUMNÕUDED KATEGOORIAS “IDENTIFITSEERITAVA LÄHTEKOHAGA PALJUNDUSMATERJAL” SERTIFITSEERITAVA PALJUNDUSMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGPALJUNDUSMATERJALI HEAKSKIITMISEKS 1. Algmaterjal on ühes lähtepiirkonnas asuv seemneallikas või puistu. Ametliku kontrolli vajalikkuse üle otsustab iga üksikjuhu puhul liikmesriik, ametlik kontroll on nõutav sellisel juhul, kui paljundusmaterjal on ette nähtud metsan- duse eriotstarveteks. 2. Seemneallikas või puistu peab vastama liikmesriikide sätestatud kriteeriumidele. 3. — Tuleb märkida lähtepiirkond ning paljundusmaterjali kogumise koha (kohtade) asukoht ja kõrgus merepinnast või kõrguste vahemik. — Tuleb märkida, kas algmaterjal on: a) autohtoonne või muu kui autohtoonne või kas päritolu on teadmata; või b) indigeenne või muu kui indigeenne või kas päritolu on teadmata. Muu kui autohtoonse ja muu kui indigeense algmaterjali puhul tuleb märkida päritolu (kui see on teada). 160 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd III LISA MIINIMUMNÕUDED KATEGOORIAS “VALITUD PALJUNDUSMATERJAL” SERTIFITSEERITAVA PALJUN- DUSMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGMATERJALI HEAKSKIITMISEKS Üldist: Puistut hinnatakse paljundusmaterjali kavandatava eriotstarbe järgi ning eriotstarbest sõltuvalt võetakse piisavalt arvesse nõudeid 1–10. Valiku kriteeriumid määrab kindlaks liikmesriik ning paljundusmaterjali otstarve märgitakse riikli- kusse registrisse. 1. 2. 3. Päritolu: Varasemate tõendite või muude asjakohaste vahenditega määratakse kindlaks, kas puistu on autoh- toonne/indigeenne, muu kui autohtoonne/muu kui indigeenne või kas päritolu on teadmata, muu kui autoh- toonse/muu kui indigeense algmaterjali puhul tuleb märkida päritolu (kui see on teada). Eraldatus: Puistu peab asuma piisaval kaugusel sama puuliigi või suguluses olevate liikide kehvematest puistu- test või sortidest, millega kõnealused liigid võivad hübriide moodustada. Sellele nõudele tuleks erilist tähelepanu pöörata juhul, kui autohtoonseid/indigeenseid puistuid ümbritsevad muud kui autohtoonsed/muud kui indi- geensed puistud või puistud, mille päritolu on teadmata. Populatsiooni optimaalne suurus: Puistud peavad koosnema ühest või mitmest puuderühmast, mis on puistu- sisese tolmeldamise tagamiseks hästi jaotunud ja piisava arvukusega. Sugulusaretuse kahjuliku mõju vältimiseks peab valitud puistu teataval pindalal olema piisaval arvul ja piisava tihedusega puid. 4. Vanus ja areng: Puistud peavad koosnema sellise vanusega ja sellises arenguetapis puudest, mille puhul on vali- kukriteeriume lihtne rakendada. 5. Ühtlikkus: Puistu isendid peavad olema morfoloogiliste omaduste osas tavapärase varieeruvusega. Vajaduse korral tuleks madalama kvaliteediga puud eemaldada. 6. Kohastumus: Kohanemine lähtepiirkonna ökoloogiliste tingimustega peab olema tagatud. 7. Tervis ja resistentsus: Puistu puudel ei tohi üldiselt olla kahjulike organismide kahjustusi ning nad peavad olema oma kasvukohas resistentsed ebasoodsate kliima- ja kasvutingimuste suhtes, välja arvatud saastest tule- nevad kahjustused. 8. Tagavara juurdekasv: Valitud puistute heakskiitmiseks peab puidu tagavara juurdekasv olema tavaliselt kõrgem kui samades ökoloogilistes ja majandustingimustes vastavaks tunnistatud keskmine juurdekasv. 9. Puidu kvaliteet: Arvesse võetakse puidu kvaliteeti ja teatavatel juhtudel võib see olla kõige olulisem kriteerium. 10. Vorm või kasvuhaabitus: Puistus olevad puud peavad olema eriti heade morfoloogiliste omadustega, eelkõige tüve sirguse ja ümaruse, okste asetuse, okste jämeduse ja hea loodusliku laasumise poolest. Lisaks sellele peaks hargneva ja spiraalsete puidutoimega puude arv olema väike. 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 161 IV LISA MIINIMUMNÕUDED KATEGOORIAS “TINGIMUSTELE VASTAV PALJUNDUSMATERJAL” SERTIFITSEERI- TAVA PALJUNDUSMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGMATERJALI HEAKSKIITMISEKS 1. Seemneistandik a) Ametiasutus peab heaks kiitma ja registreerima tüübi, eesmärgi, ristamiskava ja istutusskeemi, komponendid, eral- datuse ja asukoha ning kõik vastavad muudatused. b) Komponentkloonid või -pered valitakse silmapaistvate omaduste põhjal ning erilist tähelepanu pööratakse III lisa nõuetele 4, 6, 7, 8, 9 ja 10. c) Komponentkloonid või -pered istutatakse või on istutatud vastavalt ametiasutuse poolt heakskiidetud plaanile ning selliselt, et iga komponenti on võimalik identifitseerida. d) Ametiasutused registreerivad seemneistandikes läbiviidud harvendamise kirjelduse ja sellise harvendamise tingi- mused. e) Seemneistandikke hooldatakse ning seemned koristatakse nii, et istandike eesmärgid saavutatakse; kunstliku hübriidi tootmiseks ettenähtud seemneistandiku puhul määratakse hübriidide protsent paljundusmaterjalis kindlaks kontrollkatsega. 2. Pere(de) vanemad a) Vanemad valitakse väljapaistvate omaduste alusel, pöörates erilist tähelepanu III lisa tingimustele 4, 6, 7, 8, 9 ja 10 või kombineerimisvõime tõttu. b) Ametiasutus peab heaks kiitma ja registreerima eesmärgi, ristamiskava ja tolmeldamissüsteemi, komponendid, eral- datuse ja asukoha ning kõik nende olulised muudatused. c) Ametiasutus peab heaks kiitma ja registreerima segus olevad vanemad, nende arvu ja osakaalu. d) Kunstlike hübriidide tootmiseks ettenähtud vanemate puhul tuleb kontrollkatsega kindlaks määrata paljundusma- terjalis olevate hübriidide protsent. 3. Kloonid a) Kloone peab olema võimalik eristada ametiasutuse poolt heakskiidetud ja registreeritud eristatavate omaduste põhjal. b) Üksikute kloonide väärtus tehakse kindlaks kogemuste põhjal või piisavalt pikaajaliste katsete käigus. c) Kloonide tootmisel kasutatavad ortetid valitakse nende silmapaistvate omaduste põhjal ning erilist tähelepanu tuleks pöörata III lisa tingimustele 4, 6, 7, 8, 9 ja 10. d) Liikmesriigid piiravad heakskiidu aastate maksimumarvu ja toodetud rametite maksimumarvuga. 4. Kloonisegud a) Kloonisegu vastab punkti 3 alapunktide a, b ja c nõuetele. b) Ametiasutus peab heaks kiitma ja registreerima segus olevad komponentkloonid, nende arvu ja osakaalu, samuti nende valikumeetodi ja lähtematerjali; iga segu peab olema geneetiliselt piisavalt mitmekesine. c) Liikmesriigid piiravad heakskiidu aastate maksimumarvu ja toodetud rametite maksimumarvuga. 162 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd MIINIMUMNÕUDED KATEGOORIAS “KATSETATUD PALJUNDUSMATERJAL” SERTIFITSEERITAVA PALJUNDUSMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGMATERJALI HEAKSKIITMISEKS V LISA 1. KÕIKIDELE KATSETELE ESITATAVAD NÕUDED a) Üldosa Algmaterjal peab vastama III või IV lisa asjakohastele nõuetele. Algmaterjali heakskiitmiseks ettenähtud katsed koostatakse, sätestatakse, viiakse läbi ning nende tulemusi tõlgen- datakse vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud menetlusele. Võrdluskatsete puhul tuleb kontrollitavat paljundus- materjali võrrelda ühe või eelistatult mitme heakskiidetud või eelnevalt väljavalitud standardiga. b) Kontrollitavad omadused i) Katsed peavad olema koostatud nii, et nendega saab hinnata kindlaksmääratud omadusi ning need omadused peavad olema iga katse puhul märgitud. ii) Tähelepanu pööratakse kohastumisele, kasvule, olulistele biootilistele ja abiootilistele teguritele. Lisaks sellele hinnatakse konkreetse eesmärgi jaoks olulisi omadusi, võttes arvesse selle piirkonna ökoloogilisi tingimusi, kus katse läbi viiakse. c) Dokumendid Dokumentatsioon peab hõlmama andmeid katsekohtade, sealhulgas asukoha, kliima, mullastiku, varasema kasu- tuse, katse koostamise, hooldamise ja abiootilistest/biootilistest teguritest tuleneva kahju kohta ning olema ameti- asutusele kättesaadav. Ametiasutus peab hindamise ajal samuti registreerima materjali vanuse ja tulemused. d) Katsed i) Iga paljundusmaterjali proovi kasvatatakse, istutatakse ja hooldatakse ühtmoodi, niivõrd kuivõrd paljundusma- terjali liik seda võimaldab. ii) Iga katse peab olema koostatud kehtiva statistilise kava alusel ning hõlmama piisavat arvu puid, et iga kontrol- litava komponendi üksikuid omadusi oleks võimalik hinnata. e) Tulemuste analüüs ja kehtivus i) Eksperimentide käigus saadud andmeid tuleb analüüsida rahvusvaheliselt tunnustatud statistiliste meetoditega ning tulemused tuleb esitada iga hinnatud omaduse kohta. ii) Katse metodoloogia ja üksikasjalikud tulemused peavad olema kõikidele kättesaadavad. iii) Märkida tuleb ka katse läbiviimise riigis asuv soovituslik koht, kus paljundusmaterjal tõenäoliselt kohastub, ning samuti omadused, mis võivad paljundusmaterjali kasutusväärtust piirata. iv) Kui katse käigus tõestatakse, et paljundusmaterjalil ei ole vähemalt: — algmaterjali omadusi, või — algmaterjaliga sarnast resistentsust majanduslikult oluliste kahjulike organismide suhtes,selline paljundus- materjal kõrvaldatakse. 2. ALGMATERJALI KOMPONENTIDE GENEETILISE HINDAMISE NÕUDED a) Geneetiliselt saab hinnata järgmiste algmaterjalide komponente: seemneistandikud, perede vanemad, kloonid ja kloo- nisegud. b) Dokumendid Algmaterjali heakskiitmiseks on vaja järgmisi täiendavaid andmeid: i) hinnatud komponentide identiteet, päritolu ja eellastabel; ii) ristamiskava, mida on kasutatud hindamiskatsetes kasutatud paljundusmaterjali tootmisel. c) Katsemenetlus Täidetud peavad olema järgmised tingimused: i) iga komponendi geneetiline väärtus peab olema määratud kahes või enamas hindamiseks valitud katsekohas, millest vähemalt üks peab olema paljundusmaterjali soovitatavale kasutusele vastavas keskkonnas; ii) turustatava paljundusmaterjali eeldatav kõrgem kvaliteet arvutatakse geneetiliste väärtuste ja konkreetse rista- miskava alusel; iii) ametiasutus peab hindamiseks ettenähtud katsed ja geneetilised arvutused heaks kiitma. 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 163 d) Tõlgendamine i) Paljundusmaterjali eeldatav parem kvaliteet arvutatakse ühe omaduse või omaduste kogumi osas võrreldes võrdluspopulatsiooniga. ii) Tuleb märkida, kas paljundusmaterjali eeldatav geneetiline väärtus on mõne olulise omaduse osas võrdluspopu- latsiooniga võrreldes madalam. 3. PALJUNDUSMATERJALI VÕRDLUSKATSETE TINGIMUSED a) Paljundusmaterjalist proovide võtmine i) Võrdluskatsetes kasutatava paljundusmaterjali representatiivne proov peab vastama heakskiidetavast algmater- jalist pärit paljundusmaterjalile. ii) Võrdluskatsetes kasutatav sugulise paljundamise teel saadud paljundusmaterjal peab olema: — koristatud hea õitsemise ning vilja/seemnetoodanguga aastal; võib kasutada kunstlikku tolmeldamist, — koristatud meetodil, mis tagab saadud proovide tüüpilisuse. b) Standardid i) Katsetel võrdlemiseks kasutatavate standardite tootlikkus peaks olema piirkonnas, kus katse kavatsetakse läbi viia, võimaluse korral piisavalt kaua teada. Standardid esindavad põhimõtteliselt materjali, mis on katse läbivii- mise alustamise ajal osutunud kasulikuks metsanduses ning ökoloogilistes tingimustes, mille jaoks paljundus- materjali sertifitseerida kavandatakse. Paljundusmaterjal peaks olema nii palju kui võimalik pärit puistutest, mis on valitud kooskõlas III lisa kriteeriumidega, või katsetatud paljundusmaterjali tootmiseks ametlikult heakskiidetud algmaterjalist. ii) Kunstlike hübriidide võrdluskatsete puhul peavad mõlemad vanemana kasutatavad liigid olema võimaluse korral standardisse lisatud. iii) Võimaluse korral tuleb kasutada mitut standardit. Kui see on vajalik ja õigustatud, võib standardi asendada kõige sobivama katsealuse paljundusmaterjaliga või katsetatavate komponentide keskmisega. iv) Kõikides katsetes kasutatakse samu standardeid võimalikult erinevates kasvutingimustes. c) Tõlgendamine i) Vähemalt ühe olulise omaduse osas tuleb võrreldes standarditega tõestada statistiliselt olulist paremust. ii) Tuleb selgelt märkida, kui mõne majanduslikult või keskkonna seisukohast olulise omaduse puhul on tulemus märkimisväärselt halvem võrreldes standardiga, ning selliste omaduste mõju peavad kompenseerima soodsad omadused. 4. AJUTINE HEAKSKIITMINE Ajutise heakskiitmise aluseks võib olla eelhindamine katse varajases staadiumis. Katse varajases staadiumis antud eelhinnangul põhinev paremusele osutav väide tuleb uuesti läbi vaadata kuni 10 aasta pikkuste ajavahemike järel. 5. VARAJASED KATSED Ametiasutus võib puukoolis, kasvuhoones või lõplikult, kui on võimalik tõestada tihedat korrelatsiooni mõõdetud tunnuse ja tavaliselt metsaetapis läbiviidavatel katsetel hinnatavate omaduste vahel. Kontrollitavad omadused peavad vastama lõikes 3 sätestatud tingimustele. laboris läbiviidud katsed heaks kiita ajutiselt või 164 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd KATEGOORIAD, MILLE ALUSEL VÕIB ERI TÜÜPI ALGMATERJALIST PÄRIT PALJUNDUSMATERJALI TURUSTADA VI LISA Algmaterjali tüüp Seemneallikas Puistu Seemneistandik Pere(de) vanemad Kloon Kloonisegu Metsapaljundusmaterjali kategooria (Etiketi värv, kui kasutatakse värvilist etiketti või dokumenti) Identifitseeritava lähtekohaga (kollane) X X Valitud (roheline) Tingimustele vastav (roosa) Katsetatud (sinine) X X X X X X X X X X 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 165 VII LISA A OSA Nõuded, millele peavad vastama I lisas loetletud liikide vilja- ja seemnepartiid 1. I lisas loetletud liikide vilja- ja seemnepartiisid võib turustada ainult juhul, kui vilja- ja seemnepartii liigipuhtuse määr on vähemalt 99 %. 2. Olenemata lõike 1 sätetest, märgitakse I lisa lähisugulasliikide puhul, välja arvatud kunstlikud hübriidid, vilja- või seemnepartii liigipuhtus juhul, kui see on väiksem kui 99 %. Nõuded, millele peavad vastama I lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide taimeosad B OSA I lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide taimeosad peavad olema standardse turustuskvaliteediga. Standardne turus- tuskvaliteet määratakse kindlaks üldiste omaduste, tervisliku seisundi ja asjakohase suuruse alusel. Populus spp. puhul võib märkida, et C osa täiendavad nõuded on täidetud. Nõuded pistokste või pistvaiade abil paljundatud Populus spp. välisele kvaliteedile C OSA 1. Pistoksad a) Pistoksi ei käsitata standardsele turustuskvaliteedile vastavana järgmiste vigade korral: i) nende puit on üle kahe aasta vana; ii) neil on vähem kui kaks hästi arenenud punga; iii) neil on nekroos või neid on kahjustanud kahjulikud organismid; iv) neil on kuivamise, ülekuumenemise, hallitusseene või mädanemise märke. b) Pistokste miinimummõõtmed — miinimumpikkus: 20 cm, — kitsaima osa minimaalne läbimõõt: klass EÜ 1: 8 mm, klass EÜ 2: 10 mm. 2. Pistvaiad a) Pistvaiu ei käsitata standardsele turustuskvaliteedile vastavana järgmiste vigade korral: — nende puit on üle kolme aasta vana, — neil on vähem kui viis hästi arenenud punga, — neil on nekroos või neid on kahjustanud kahjulikud organismid, — neil on kuivamise, ülekuumenemise, hallitusseene või mädanemise märke, — neil on muid vigastusi kui lõikehaavad, — neil on mitu vart, — nende vars on liiga kõverdunud. b) Pistvaiade suurusklassid Klass Miinimumläbimõõt (mm) pikkuse keskpunktis Miinimumkõrgus (m) Muud kui Vahemere piirkonnad N1 N2 Vahemere piirkonnad S1 S2 6 15 25 30 1,5 3,00 3,00 4,00 166 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd Nõuded, millele peab vastama I lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide istutusmaterjal D OSA Istutusmaterjal on standardse turustuskvaliteediga. Standardne turustuskvaliteet määratakse kindlaks üldiste omaduste, tervisliku seisundi, elujõulisuse ja füsioloogilise kvaliteedi alusel. E OSA Nõuded, millele peab vastama vahemerelise kliimaga piirkondades asuvatele lõppkasutajatele turustatav istutus- materjal Istutusmaterjali turustatakse ainult juhul, kui 95 % igast partiist on standardse turustuskvaliteediga. 1) Istutusmaterjali ei käsitata standardsele turustuskvaliteedile vastavana järgmiste vigade korral: a) vigastused, välja arvatud lõikehaavad või tõstmise tulemusel tekkinud vigastused; b) puuduvad pungad, millest võiksid tekkida juhtvõrsed; c) mitu vart; d) deformeerunud juurestik; e) kuivamise, ülekuumenemise, hallitusseene, mädanemise või teiste kahjulike organismide märgid; f) taimed ei ole proportsionaalsed. 2) Taimede suurus Liik Maksimum-vanus (aastates) Miinimum-kõrgus (cm) Maksimum-kõrgus (cm) Juurekaela miinimum-läbimõõt (mm) Pinus halepensis Pinus leucodermis Pinus nigra Pinus pinaster Pinus pinea Quercus ilex Quercus suber 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 8 12 8 10 8 10 7 15 10 15 8 15 13 25 40 25 35 15 20 30 45 30 40 30 50 60 2 3 2 3 2 3 2 3 3 4 2 3 3 3) Poti (konteineri) suurus, kui seda kasutatakse Liik Poti miinimummaht (cm3) Pinus pinaster Muud liigid 120 200 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 167 VIII LISA A OSA 168 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd B OSA 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 169 C OSA 170 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd IX LISA VASTAVUSTABEL A. Direktiiv 66/404/EMÜ Käesolev direktiiv Direktiiv 66/404/EMÜ Käesolev direktiiv Artikkel 1 Artikkel 3 Artiklid 2, 16 ja 16b Artiklid 5, 5b ja 5d — Artikkel 4 — — Artikkel 5a Artikkel 6 Artikkel 13a — Artikkel 8 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 11 Artikkel 13 Artikkel 15 Artikkel 14 — Artikkel 1 Artikkel 2 Artikkel 3 Artikkel 4 Artikkel 5 Artikkel 6 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 11 Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 20 — — Artikkel 16a — — Artikkel 17 Artikkel 5e Artikkel 18 — — Artikkel 19 Artikkel 2 — I lisa — II lisa — — III lisa (osa) — B. Artikkel 21 Artikkel 22 Artikkel 23 Artikkel 24 Artikkel 25 Artikkel 26 Artikkel 27 Artikkel 28 Artikkel 29 Artikkel 30 Artikkel 31 I lisa II lisa III lisa IV lisa V lisa VI lisa VII lisa VIII lisa IX lisa Direktiiv 71/161/EMÜ Käesolev direktiiv Direktiiv 71/161/EMÜ Käesolev direktiiv Artikkel 1 Artikkel 4 Artikkel 1 Artikkel 2 Artikli 3 lõige 2, artiklid 16 ja 17 Artikkel 3 — — Artikkel 5, artikli 6 lõige 1 ja artikkel 8 — — — — — — — Artiklid 10 ja 11 — Artikkel 4 Artikkel 5 Artikkel 6 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 11 Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 12 Artikkel 14 Artikkel 15 — — — — Artikkel 9 — — Artikkel 18 — Artikkel 19 — — Artikkel 16 Artikkel 17 Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 20 Artikkel 21 Artikkel 22 Artikkel 23 Artikkel 24 Artikkel 25 Artikkel 26 Artikkel 27 Artikkel 28 Artikkel 29 Artikkel 30 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 171 Direktiiv 71/161/EMÜ Käesolev direktiiv Direktiiv 71/161/EMÜ Käesolev direktiiv Artikkel 20 Artikkel 2 — — — Artikkel 31 I lisa II lisa III lisa IV lisa — — 2. ja 3. lisa — — V lisa VI lisa VII lisa VIII lisa IX lisa


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2521/99 esittäjä(t): Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) komissiolle. Munien noutaminen ja päivämäärämerkinnät.

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
derogation from EU law
egg
marketing standard

text: C 280 E/62 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. tammikuuta 2000) Komissio hyv(cid:228)ksyi 22. joulukuuta 1999 j(cid:228)rjestetyss(cid:228) kokouksessaan liittymissopimuksen 141 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti Suomen maanviljelij(cid:246)it(cid:228) koskevan valtiontukiohjelman kaudeksi 2000(cid:129)2003. Ohjelmassa vahvistetaan munivien kanojen osalta maksettava tuki, joka on laskettu uudelleen liittymisso- pimuksen 138 artiklan nojalla vuoden 1999 loppuun asti hyv(cid:228)ksytyn munatuotantotuen perusteella. Uusi tuki on aleneva, ja se v(cid:228)henee vuosittain 4,5 prosenttia vuoden 1999 osalta hyv(cid:228)ksytyst(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). Komissio teki t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tarkasteltuaan huolellisesti Suomen viranomaisten toimittamaa selvityst(cid:228), joka osoitti, ett(cid:228) Suomen maatalous k(cid:228)rsii edelleen suurista vaikeuksista yhteis(cid:246)(cid:246)n liittymisen vuoksi. Komission hyv(cid:228)ksym(cid:228)n tuen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on kuitenkin Suomen alunperin hakemaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) pienempi. (2000/C 280 E/063) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2521/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) komissiolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: Munien noutaminen ja p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)merkinn(cid:228)t Vastauksessaan esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)ni kysymykseen (E-1712/99) (1) komissio teki selv(cid:228)ksi, ett(cid:228) EU:n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) Ruotsille ja Suomelle on my(cid:246)nnetty munien noutamista koskeva poikkeus. Poikkeuksessa sallitaan munien noutaminen kerran viikossa sill(cid:228) edellytyksell(cid:228), ett(cid:228) munia s(cid:228)ilytet(cid:228)(cid:228)n kylm(cid:228)ss(cid:228). Sallitaanko t(cid:228)ss(cid:228) poikkeuk- sessa my(cid:246)s kerran viikossa noudettujen munien viimeisen k(cid:228)ytt(cid:246)p(cid:228)iv(cid:228)n merkitseminen 25 p(cid:228)iv(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)h(cid:228)n? (1) EYVL C 219 E, 1. 8. 2000, s. 18. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (26. tammikuuta 2000) Munien kaupan pit(cid:228)mist(cid:228) koskevien yhteisten vaatimusten mukaan v(cid:228)himm(cid:228)iskelpoisuusaika (parasta ennen -p(cid:228)iv(cid:228)ys) on merkitt(cid:228)v(cid:228) sek(cid:228) isoihin ett(cid:228) pieniin A-luokan munia sis(cid:228)lt(cid:228)viin pakkauksiin 26. kes(cid:228)- kuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1907/90 tietyist(cid:228) munien kaupan pit(cid:228)misen vaati- muksista 10 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti (1). Asetuksen (ETY) N:o 1907/90 t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npane- van, 15. toukokuuta 1991 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 1274/91 (2) 16 artiklan 2 kohdan mukaan parasta ennen p(cid:228)iv(cid:228)ys on seitsem(cid:228)n p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) viimeisen myyntip(cid:228)iv(cid:228)n j(cid:228)lkeen. Neuvoston 20. kes(cid:228)kuuta 1994 tekem(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 94/371/EY tietyntyyppisten munien markkinoille saattamista koskevista erityisist(cid:228) terveysvaatimuksista (3) viimeist(cid:228) myyntip(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) koskevassa 3 artiklassa vahvistetaan, ett(cid:228) munat on toimitettava kuluttajalle 21 p(cid:228)iv(cid:228)n kuluessa munintap(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228). N(cid:228)in ollen parasta ennen -p(cid:228)iv(cid:228)ys on viimeist(cid:228)(cid:228)n 28 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) munintap(cid:228)iv(cid:228)n j(cid:228)lkeen. (1) (2) (3) EYVL L 173, 6. 7. 1990. EYVL L 121, 16. 5. 1991. EYVL L 168, 2. 7. 1994


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2519/99 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission. Konkurs der Firma IMEG ‐ Lucca.

eurovoc_concepts:
Italy
bankruptcy
earths and stones
labour law
legal basis
redevelopment aid

text: 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/75 Herrn Tamino wurde im Fr(cid:252)hjahr 1998 ein Schreiben (cid:252)bermittelt, das die in der Antwort auf die schriftliche Anfrage E-3800/97 enthaltenen Informationen erg(cid:228)nzte. (2000/C 303 E/065) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2519/99 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission (22. Dezember 1999) Betrifft: Konkurs der Firma IMEG (cid:129) Lucca Die Firma IMEG (Marmor- und Granitindustrie) ist eines der weltweit gr(cid:246)(cid:223)ten Unternehmen im Sektor der Marmorgewinnung und -bearbeitung. In der apuanisch-versilianischen Region ist die Firma Konzession(cid:228)r von Marmorsteinbr(cid:252)chen, die mehr als 60 % der Marmorvorkommen der Region umfassen; sie besch(cid:228)ftigt 180 Arbeitnehmer aus den drei Gemeinden Carrara, Manciano und Massarosa. Am 2. 4. 1999 wurde die Firma f(cid:252)r bankrott erkl(cid:228)rt, und die Arbeiter wurden entlassen. Die beiden f(cid:252)r einen Gesamtverkauf des gesamten Industriekomplexes vorgesehenen Versteigerungen blieben erfolglos, und am 30. 11. 1999 wird die Firma in zwei Einzellosen teilversteigert. 1. Kann die Kommission deshalb mitteilen, ob es gemeinschaftliche Regelungen zum Schutz der Einheitlichkeit des industriellen Produktionszyklus, insbesondere im Zusammenhang mit der Notwendig- keit gibt, das Besch(cid:228)ftigungsniveau zu erhalten? 2. Gibt es Finanzinstrumente zur F(cid:246)rderung der Entwicklung und Umstellung von Industriebetrieben? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (16. Februar 2000) In der beschriebenen Situation k(cid:246)nnten drei Richtlinien anwendbar sein. Die Richtlinie 77/187/EWG 1. vom 14. Februar 1977, ge(cid:228)ndert durch die Richtlinie 98/50/EG vom 29. Juni 1998 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber die Wahrung von Anspr(cid:252)chen der Arbeitnehmer beim (cid:220)ber- gang von Unternehmen, Betrieben oder Betriebsteilen (1) sieht einen Schutz der Arbeitnehmer beim Wechsel des Arbeitgebers vor und stellt insbesondere sicher, da(cid:223) die Rechte der Arbeitnehmer gewahrt bleiben. Mit der Richtlinie 98/59/EG vom 20. Juli 1998 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber Massenentlassungen (2) sollen die Arbeitnehmer bei einer Massenentlassung dadurch gesch(cid:252)tzt werden, da(cid:223) die Arbeitnehmervertreter vor einer Entscheidung (cid:252)ber die Entlassung unterrichtet und angeh(cid:246)rt und die Beh(cid:246)rden (cid:252)ber die geplanten Entlassungen informiert werden m(cid:252)ssen. Das Ziel besteht generell darin, Massenentlassungen zu vermeiden. Die Richtlinie 80/987/EWG vom 20. Oktober 1980 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitglied- staaten (cid:252)ber den Schutz der Arbeitnehmer bei Zahlungsunf(cid:228)higkeit des Arbeitgebers (3) gew(cid:228)hrleistet, da(cid:223) die nichterf(cid:252)llten Anspr(cid:252)che der Arbeitnehmer aus Arbeitsvertr(cid:228)gen befriedigt werden. Die Strukturfonds k(cid:246)nnen Vorhaben zur Umstellung von Industriebetrieben kofinanzieren, wenn 2. letztere in einem f(cid:246)rderf(cid:228)higen Gebiet liegen. Ebenso kann die Ausbildung von Arbeitslosen finanziell gef(cid:246)rdert werden mit dem Ziel, die Wiedereingliederung in den Arbeitsmarkt zu erleichtern. Hier erwartet die Kommission den im Rahmen von Ziel 2 gem(cid:228)(cid:223) den Bestimmungen f(cid:252)r den n(cid:228)chsten Programmpla- nungszeitraum 2000-2006 (4) (cid:252)berarbeiteten Vorschlag der italienischen Beh(cid:246)rden. (1) ABl. L 201 vom 17. 7. 1998. (2) ABl. L 225 vom 12. 8. 1998. (3) ABl. L 283 vom 28. 10. 1980. (4) ABl. L 161 vom 26. 6. 1999