title: Nařízení Rady (ES) č. 2537/1999 ze dne 29. listopadu 1999, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2861/93, (ES) č. 2199/94, (ES) č. 663/96 a (ES) č. 1821/98 o uložení konečných antidumpingových cel z dovozu některých magnetických disků (3,5″ disket) pocházejících z Japonska, Tchaj-wanu, Čínské lidové republiky, Hong Kongu, Korejské republiky, Malajsie, Mexika, Spojených států amerických a Indonésie a nařízení (ES) č. 1335/1999 o opětovném uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých magnetických disků (3,5″ disket) pocházejících z Indonésie a vyráběných a prodávaných na vývoz do Společenství společností PT Betadiskindo Binatama

eurovoc_concepts:
Asia
Mexico
United States
anti-dumping duty
import
magnetic medium

text: 11/sv. 32 CS Úřední věstník Evropské unie 159 31999R2537 L 307/1 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 2. 12. 1999 NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 2537/1999 ze dne 29. listopadu 1999, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2861/93, (ES) č. 2199/94, (ES) č. 663/96 a (ES) č. 1821/98 o uložení konečných antidumpingových cel z dovozu některých magnetických disků (3,5″ disket) pocházejících z Japonska, Tchaj-wanu, Čínské lidové republiky, Hong Kongu, Korejské republiky, Malajsie, Mexika, Spojených států amerických a Indonésie a nařízení (ES) č. 1335/1999 o opětovném uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých magnetických disků (3,5″ disket) pocházejících z Indonésie a vyráběných a prodávaných na vývoz do Společenství společností PT Betadiskindo Binatama RADA EVROPSKÉ UNIE, (3) s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. pro- since 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s Porad- ním výborem, vzhledem k těmto důvodům: (1) (2) (A) ŽÁDOST O PŘEZKUM Společnosti Sony Corporation a Fuji Photo Co. Ltd se síd- lem v Japonsku, dále jen „Sony“ a „Fuji Film“ v uvedeném pořadí, zaslaly žádost o prozatímní přezkum nařízení (EHS) č. 2861/93 (2), kterým Rada uložila konečná anti- dumpingová cla na dovozy některých magnetických disků (3,5″ disket) pocházejících mimo jiné z Japonska. V této žádosti se podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 žádalo o změnu okolností týkajících se definice dotyčného výrobku daným postupem, aby se odůvodnilo zahájení přezkumu. Podle této žádosti nebylo možné považovat běžné 3,5″ diskety s kapacitou paměti 1,44 megabajtů a 3,5″ diskety nové generace s kapacitou paměti 200 mega- bajtů za jeden jediný výrobek a měly by se tudíž vyloučit z působnosti stávajících antidumpingových opatření. Komise se vzhledem k tomu, že žádost obsahovala jasné důkazy, rozhodla zahájit prozatímní přezkum (3) nařízení (EHS) č. 2861/93. Zároveň Komise uvážila, že by tento přezkum měl zahrnovat všechna ostatní existující opatření zavedená ohledně téhož výrobku a proto se rozhodla rozšířit přezkum také o opatření platná pro dovozy pochá- zející z Hong Kongu, Korejské republiky, Malajsie, Mexika, Spojených států amerických a Indonésie. (4) Tento prozatímní přezkum se omezil na vyjasnění toho, kterých výrobků se týkají nařízení zavádějící tato opatření. (B) EXISTUJÍCÍ OPATŘENÍ (5) Opatření, která v současné době platí, jsou konečná anti- dumpingová cla ve formě valorických cel zavedených na určité magnetické disky (3,5″ diskety) na základě těchto nařízení: — nařízení (EHS) č. 2861/93 o uložení konečných anti- dumpingových cel z dovozu některých magnetických disků (3,5″ disket) pocházejících z Japonska, Tchaj- wanu a Čínské lidové republiky, — nařízení (ES) č. 2199/94 (4) o uložení konečných anti- dumpingových cel z dovozu některých magnetických disků (3,5″ disket) pocházejících z Hong Kongu a Korej- ské republiky, — nařízení (ES) č. 663/96 (5) o uložení konečných anti- dumpingových cel z dovozu některých magnetických disků (3,5″ disket) pocházejících z Malajsie, Mexika a Spojených států amerických, — nařízení (ES) č. 1821/98 (6) o uložení konečných anti- dumpingových cel z dovozu některých magnetických disků (3,5″ disket) pocházejících z Indonésie, (1) Úř. věst. L 56, 6. 3. 1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 905/98 (Úř. věst. L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (2) Úř. věst. L 262, 21. 10. 1993, s. 4. (3) Úř. věst. C 394, 17. 12. 1998, s. 21. (4) Úř. věst. L 236, 10. 9. 1994, s. 2. (5) Úř. věst. L 92, 13. 4. 1996, s. 1. (6) Úř. věst. L 236, 22. 8. 1998, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 2152/98 (Úř. věst. L 271, 8. 10. 1998, s. 9). 160 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 32 — nařízení (ES) č. 1335/1999 o opětovném uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých magnetických disků (3,5″ disket) pocházejících z Indonésie a vyráběných a prodávaných na vývoz do Společenství společností PT Betadiskindo Binatama (1), (což vyplynulo z nového přezkumu, který se vztahuje k uvedené společnosti). (C) POSTUP jeden japonský výrobce požádal o to, aby byly 3,5″ diskety s kapacitou paměti čtyři megabajty a výše vyloučeny z rámce řízení. To však bylo zamítnuto, neboť v době přijetí nařízení (EHS) č. 920/93: — přes některé údajné rozdíly v technologii použité při výrobě 3,5″ disket s kapacitou paměti 4 megabajty a vyšší a jiných 3,5″ disket byly jejich základní fyzikální vlastnosti a konečná využití stejné a — všechny 3,5″ diskety byly z velké části zaměnitelné. Komise dala dotyčným stranám příležitost vyjádřit jejich stanoviska písemně a požádat o slyšení. Následkem toho byly všechny 3,5″ diskety, bez ohledu na kapacitu paměti, považovány za jeden jediný výrobek, na něhož se vztahují platná cla. (6) (7) (8) (9) Výrobní odvětví Společenství, zastoupené Výborem evrop- ských výrobců disket (Diskma) jménem výrobců, jejichž společný objem výroby 3,5″ disket představuje význam- nou část výroby těchto disket ve Společenství, zveřejnilo svá stanoviska písemně. Žadatelé o přezkum (Sony a Fuji Film) požádali o slyšení a byli slyšeni. Jiný vyvážející výrobce vysokokapacitních disket v Japonsku, Hitachi Maxell Ltd. (dále jen „Hitachi Maxell“) rovněž požádal o to, aby byl výrobek, který vyrábí, vyloučen z rámce těchto opatření. Jeden americký vyvážející výrobce, Imation Europe BV (dále jen „Imation“), který byl proti vyloučení výrobků z rámce antidumpingových opatření, požádal o slyšení a byl vyslyšen. (12) (10) Své připomínky předložil také Hong Kong Economic and Trade Office (odpovědný orgán ve vyvážející zemi) a Mem- tek Europe Ltd. , který je součástí Hanny Group, což je spo- lečnost se sídlem v Hong Kongu s výrobou v Čínské lidové republice (dále jen „Hanny“). (D) DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK Tato zjištění potvrdila Rada v nařízení (EHS) č. 2861/93. (E) ARGUMENTY PŘEDLOŽENÉ ZA ÚČELEM VYLOUČENÍ VÝROBKŮ Z RÁMCE EXISTUJÍCÍCH OPATŘENÍ 1. Připomínky od Sony, Fuji Film a Hitachi Maxell Společnosti Sony a Fuji Film předložily důkazy o tom, že 3,5″ diskety s kapacitou paměti 200 megabajtů, známé jako „HiFD“, byly vyvinuty v podniku se společnou majet- kovou účastí. Podle těchto dvou společností by se HiFD měly vyloučit z rámce opatření, neboť jejich fyzikální vlast- nosti a konečná využití se tak výrazně liší od 3,5″ disket, kterých se šetření týká, že je nelze považovat za jeden jediný výrobek společně s 3,5″ disketami. (13) Společnost Hitachi Maxell podobně předložila důkazy o tom, že byly rovněž vyvinuty 3,5″ diskety s kapacitou paměti 120 megabajtů, známé jako „Superdisk LS-120“. Podle této společnosti by měl být Superdisk LS-120 také vyloučen z rámce daných opatření, a to ze stejných důvodů jako HiFD. (11) Pokud jde o výrobky zahrnuté do všech nařízení, jedná se o některé magnetické disky (3,5″ diskety) používané k zaznamenávání a uchovávání kódovaných digitálních informací, kódu KN ex 8523 20 90. Fyzikální vlastnosti V průběhu šetření, které vedlo k přijetí opatření proti Japonsku, Tchaj-wanu a Čínské lidové republice, se přezkoumávalo, zda by se měla antidumpingová opatření rovněž vztahovat na 3,5″ diskety s vyšší kapacitou paměti. Jak je uvedeno v bodě odůvodnění 9 nařízení Komise (EHS) č. 920/93 (2), kterým se zavádějí prozatímní opatření, (1) Úř. věst. L 159, 25. 6. 1999, s. 14. (2) Úř. věst. L 95, 21. 4. 1993, s. 5. (14) Podle těchto společností mají diskety HiFD a Superdisky LS-120, přestože sdílejí běžný 3,5″ formát disket, tyto vlastnosti: i) Hustoty stop a systémy kódování: mají kapacitu paměti 200 MB nebo 120 MB v uvedeném pořadí, což je 130 nebo 83násobek kapacity paměti běžných 3,5″ disket. Této větší kapacity je dosaženo prostřednictvím větší hustoty stop a hustoty lineárního nahrávání společně s účinnějšími systémy kódování dat. 11/sv. 32 CS Úřední věstník Evropské unie 161 ii) Technologie navádění: mají 3 450 nebo 2 490 stop na palec v uvedeném pořadí, v porovnání s 135 stopami na palec u běžných 3,5″ disket. Této vyšší hustoty je dosaženo pomocí využití technologie „magnetic sector servo tracking“ (v případě HiFD), nebo technologie „opti- cally continuous servo tracking“ (v případě Superdisků LS-120) ke čtení a zápisu na diskety, což automaticky navede čtecí hlavu, magneticky nebo opticky, na cílo- vou stopu. V případě běžných 3,5″ disket se pozice hlavy nastavuje mechanicky. Následkem toho diske- tové mechaniky HiFD a Superdisku LS-120 také využí- vají úplně nový typ magnetické hlavy v porovnání s běžnými 3,5″ disketami. iii) Jemnozrnná média: mají větší magnetickou koercivitu a tenčí magnetickou vrstvu než běžné 3,5″ diskety. iv) Kompatibilita: Běžná 3,5″ disketová mechanika je neumí načítat. Mají identifikační a rozpoznávací otvory, které nejsou u běžných 3,5″ disket, a jejich plnou kapacitu je možno využít pouze při vložení do disketové mechaniky HiFD nebo Superdisku LS-120. Obě disketové mechaniky HiFD nebo Superdisku LS-120 jsou však zpětně kompatibilní s běžnými 3,5″ disketami, neboť mohou načítat a zapisovat na běžné diskety. Tyto běžné 3,5″ diskety však nedosahují kapa- city paměti disket HiFD nebo Superdisku LS-120, pokud se na ně zapisuje disketovou mechanikou HiFD nebo Superdisku LS-120 v uvedeném pořadí. v) Přenos dat: ve svých disketových mechanikách se mohou otáčet rychlostí 3 600 ot/min nebo 720 ot/min v uvedeném pořadí, zatímco běžný 3,5″ mikrodisk se otáčí rychlostí 300 ot/min. To umožňuje rychlost přenosu dat 3 600 nebo 680 kilobajtů za sekundu v uvedeném pořadí, v porovnání s výkonem 60 kilo- bajtů za sekundu u běžných 3,5″ disket. Konečná použití (15) Dotyčné společnosti tvrdily, že konečná použití HiFD a Superdisků LS-120 se zásadně liší od použití běžných 3,5″ disket. Typické je jejich použití pro uchovávání vět- ších souborů, jako jsou soubory vytvářené audio, video, grafickými a multimediálními programy, které vyžadují vyšší kapacity a vyšší rychlost přenosu, kterou zajišťují obě 3,5″ diskety s velkou kapacitou paměti. Tato použití sahají daleko za rámec možnosti běžných 3,5″ disket, které se typicky používají pro menší soubory a nejsou tudíž zamě- nitelné s HiFD nebo Superdiskem LS-120. Ocenění v příslušných výrobních cenách a maloobchodních cenách. Rozdíly mezi 3,5″ disketami a HiFD nebo Superdiskem LS-120 zdůrazňuje cenový rozdíl, který mezi nimi existuje. Rozdíl je ve skutečnosti takový, že konkurence mezi 3,5″ disketami a HiFD nebo Superdisky LS-120 neexistuje na žádné faktické rovině. 2. Ostatní připomínky (17) Připomínky zaslaly také Hong Kong Economic and Trade Office a Hanny, která, třebaže je výrobcem 3,5″ disket, nevyrábí 3,5″ diskety s větší kapacitou. V připomínkách obou stran se namítalo, že 3,5″ diskety s vyšší kapacitou nejsou výrobky obdobnými běžným 3,5″ disket a měly by se proto vyloučit. (F) ARGUMENTY PRO NEVYLOUČENÍ VÝROBKŮ Z RÁMCE EXISTUJÍCÍCH OPATŘENÍ – PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI IMATION (18) Své připomínky předložila také Imation, která je dceřinou společností americké společnosti vyrábějící Superdisky LS-120 ve Spojených státech amerických za účelem pro- deje na trh Společenství. Imation spolupracovala při dřívějším šetření, které vedlo k zavedení antidumpin- gových cel na dovozy ze Spojených států amerických, a má zvláštní nulovou antidumpingovou celní sazbu. 1. Fyzikální vlastnosti (19) Podle Imation nebrání rozdíly v kapacitě paměti, kon- strukci a technologii procesu načítání/zapisování, aby tyto výrobky patřily do téže jednotné kategorie dotyčného výrobku, pokud jejich základní vlastnosti a technologie nevykazují významné rozdíly. Tvrdí se, že jak HiFD, tak i Superdisk LS-120 sdílejí stejné základní fyzikální, tech- nické a/nebo chemické vlastnosti jako běžné 3,5″ diskety. (20) Tyto připomínky zeširoka citovaly z nařízení DRAM („dy- namic random access memories“) (nařízení Komise (EHS) č. 165/90 ze dne 23. ledna 1990, kterým se zavádí proza- tímní antidumpingové clo na dovozy DRAM pocházejících z Japonska (1) a nařízení Rady (EHS) č. 2112/90 ze dne 23. července 1990, kterým se zavádí konečné antidumpin- gové clo na dovozy DRAM pocházejících z Japonska (2). V uvedeném případě se Společenství domnívalo, že podob- nosti DRAMů o různých hustotách a procesech převážily jejich rozdíly v kapacitě paměti, konstrukci a technologii procesu načítání a zapisování. (16) Podle dožadujících zemí se rozdíly ve fyzikálních vlastnos- tech mezi HiFD a Superdiskem LS-12O na jedné straně a běžnými 3,5″ disketami na druhé straně odrážejí (1) Úř. věst. L 20, 25. 1. 1990, s. 5. (2) Úř. věst. L 193, 25. 7. 1990, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 2967/92 (Úř. věst. L 299, 15. 10. 1992, s. 4). 162 (21) CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 32 Imation namítala, že tři základní technologie zlepšování paměti (jemnozrnná média, hustoty stop a kódovací systémy) pro 3,5″ diskety zůstaly stejné po dobu nejméně 25 let. zamítnuta. Podle Imation je maloobchodní cena na mega- bajt téměř v poměru jedna ku jedné mezi HiFD a 3,5″ disketami. Pokud jde o jemnozrnná média, namítá se, že se mnohá a trvající zlepšení, která byla učiněna u paměti a rychlosti mikrodisku, všechna zakládají na pokračujícím zdokona- lování dvou hlavních prvků, kterými je velikost a tvar mag- netických částic v magnetické vrstvě, a na tloušťce magne- tické vrstvy. Hustoty stop byly zlepšeny využitím technologií servo trac- king. (G) POSTOJ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ (23) Výrobní odvětví Společenství, zastoupené společností Diskma, nevyrábí ani HiFD, ani Superdisky LS-120 a uvedlo, že nemá nic proti vyloučení těchto výrobků z působnosti nařízení o konečných antidumpingových clech, uvedených v bodě odůvodnění 5, pokud je celní orgány Společenství jsou schopny rozlišit od běžných 3,5″ disket a pokud jejich vyloučení neumožní vyhýbání se plat- ným clům. Metody kódování byly zlepšeny využitím lepších kódo- vacích systémů. (H) ZÁVĚRY ŠETŘENÍ je že vyvíjení disket starým Bylo konstatováno, fenoménem, neboť již dříve docházelo k pokusům o výrobu těchto 3,5″ disket. Použitá základní technologie, zejména uchovávání dat na magnetickém médiu, zůstala stejná jak u běžných 3,5″ disket, tak i u disket s vysokou kapacitou. Velikost, struktura a funkce běžných 3,5″ disket a disket s vysokou kapacitou byly shodné. Kromě bylo také namítnuto, že technologii servo tracking použitou u HiFD měl daný průmysl k dispo- zici po několik let. rozměry, konstrukce, Dále bylo namítnuto, že rozdíly v konstrukci a vzhledu nejsou důležité a že rozpoznávací otvory u 3,5″ disket s vysokou kapacitou jsou čistě praktickým aspektem jejich konstrukce. To, že je mechanika HiFD a Superdisku zpětně kompatibilní a může se používat k načítání a zápisu na běžné 3,5″ diskety se bere jako jasná známka toho, že se tyto výrobky i přes zlepšení v technologii podstatným způ- sobem neliší v základní technologii a používání; 2. Konečná použití (22) Pokud jde o konečné použití, Imation uvedla, že základ- ním využitím 3,5″ disket s vysokou kapacitou je uchová- vání dat na přenosném médiu, podobně jako je tomu u běžných 3,5″ disket. Imation vznesla námitku proti názoru, že se konečná použití liší. Námitka společností Sony a Fuji Film, že se rozdíly ve fyzických vlastnostech mezi HiFD a běžnými 3,5″ disketami odrážejí v jejich výrobě a v maloobchodních cenách, byla rovněž 1. Rozdílnost výrobků Fyzikální vlastnosti (24) Jak bylo vysvětleno výše, kapacity paměti a hustoty stop HiFD a Superdisku LS-120 jsou mnohokrát vyšší než u běž- ných 3,5″ disket. Magnetické vrstvy jsou tenčí, s vyšší koer- civitou než u běžných 3,5″ disket. Nové systémy kódování, jakož i technologický vývoj, k němuž došlo u disketových mechanik HiFD a Superdisku LS-120, umožňují rychlost přenosu dat mezi 11 a 60násobkem rychlosti běžných 3,5″ disket. (25) Kromě toho disketové mechaniky, které jsou zapotřebí ke čtení a zapisování na tyto vysokokapacitní 3,5″ diskety, jsou poměrně rozdílné od disketových mechanik běžných 3,5″ disket. Disketové mechaniky běžných 3,5″ disket nej- sou kompatibilní s novými vysokokapacitními disketami. Je pravdou, že vysokokapacitní disketové mechaniky byly konstruovány tak, aby byly zpětně kompatibilní s běžnými 3,5″ disketami. Tato zpětná kompatibilita však zcela spoléhá na technologii disketové mechaniky a ne na fyzické vlastnosti samotných disket. Zpětné kompatibility je dosaženo prostřednictvím dvojí hlavy, přičemž je jedna určena k načítání a zápisu na vysokokapacitní diskety příslušného typu a druhá k načítání a zápisu na běžné 3,5″ diskety. Tvrzení společnosti Imation, že zpětná kompati- bilita disketových mechanik vysokokapacitního mikrodi- sku je dalším důkazem toho, že oba typy mikrodisku jsou jedním jediným výrobkem, je tudíž popřena; komponenta hlavy vysokokapacitního mikrodisku není zpětně kompa- tibilní sama o sobě. 11/sv. 32 CS Úřední věstník Evropské unie 163 (26) Nakonec šetření ukázalo, že v současné době nejsou k dis- pozici žádné 3,5″ diskety, které by spadaly mezi běžné 3,5″ diskety a HiFD a Superdisk LS-120. předložena žádná informace nebo argument, které by mohly po přezkumu způsobit, aby Rada odvolala výše uvedené závěry. Konečná použití (27) Uznává se, že na té nejzákladnější úrovni se všechny typy 3,5″ disket používají k záznamu elektronických dat, třebaže se HiFD a Superdisky LS-120 mohou používat k uchovávání elektronických souborů, které sahají daleko za rámec kapacity běžných 3,5″ disket. Má se tudíž za to, že otázka konečných použití běžných 3,5″ disket a HiFD a Superdisku LS-120 sama o sobě nedostačuje k tomu, aby se došlo k závěru, že běžné 3,5″ diskety a HiFD a Super- disk LS-120 jsou jedním jediným výrobkem. 2. Závěr (28) Šetření ukázalo, že mezi běžnými 3,5″ disketami a vyso- kokapacitními disketami existuje jasná dělicí čára, pokud jde o jejich fyzikální a technické vlastnosti. Sporný výro- bek v žádosti o přezkum představuje skok v technologii od disket, které byly podrobeny předchozím šetřením. Fyzikální vlastnosti vysokokapacitních disket, jakož i tech- nologie potřebná k jejich používání, jsou takové, že je lze od běžných 3,5″ disket odlišit jakožto samostatné výrobky. Skutečnost, že nové vysokokapacitní diskety vypadají pod- obně jako běžné 3,5″ diskety, se nepovažuje za dostatečný důvod k zachování vysokokapacitních disket v oblasti působnosti nařízení, která podléhají přezkumu. (29) S ohledem na výše uvedené se Rada domnívá, že vyloučení HiFD a Superdisku LS-120 z rámce opatření zavedených nařízeními, která jsou předmětem přezkumu, je odůvod- něné. (31) Dovozci 3,5″ disket, které byly vyloučeny z rámce dotyč- ných antidumpingových opatření, mohou předkládat žádosti u příslušného celního orgánu o náhradu antidum- pingových cel vyplácenou ode dne 17. prosince 1998 až do vstupu tohoto nařízení v platnost, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 V nařízení (EHS) č. 2861/93 se v článku 1 odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu 3,5″ dis- ket používaných k zaznamenávání a uchovávání kódovaných digitálních počítačových informací kódu KN ex 8523 20 90 (kód Taric 8523 20 90*40) z Japonska, Tchaj-wanu a Čínské lidové republiky, s výjimkou 3,5″ disket založených na tech- nologii ‚optically continuous servo tracking‘ nebo technologii ‚mag- netic sector servo tracking‘ s kapacitou paměti 120 MB nebo více. “ Článek 2 V nařízení (EHS) č. 2199/94 se v článku 1 odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu 3,5″ dis- ket používaných k zaznamenávání a uchovávání kódovaných digitálních počítačových informací kódu KN ex 8523 20 90 (kód Taric 8523 20 90*40) pocházejících z Hong Kongu a Korejské republiky, s výjimkou 3,5″ disket založených na technologii ‚optically continuous servo tracking‘ nebo technologii ‚magnetic sector servo tracking‘ s kapacitou paměti 120 MB nebo více). “ (30) Rada proto dochází k závěru, že všechny 3,5″ diskety s kapacitami 120 MB nebo více, které obsahují buď tech- nologii HiFD „magnetic sector servo tracking“, nebo techno- logii Superdisku LS-120 „optically continuous servo tracking“, by se měly vyloučit z rámce antidumpingových opatření zavedených na základě uvedených nařízení, a to s účin- ností ode dne, kdy se zveřejní oznámení o zahájení tohoto přezkumu, tj. 17. prosince 1998. Dotčené strany včetně výrobního odvětví Společenství byly informovány o těchto zjištěních. Poté, co byli zástupci společnosti Imation infor- mování o výše uvedených faktech a závěrech, učinili další písemné vyjádření, které se týkalo vyloučení HiFD a Super- disku LS-120 z rámce opatření zavedených na základě však nařízení, která podléhají přezkumu. Nebyla Článek 3 V nařízení (EHS) č. 663/96 se v článku 1 odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu 3,5″ dis- ket používaných k zaznamenávání a uchovávání kódovaných digitálních počítačových informací kódu KN ex 8523 20 90 (kód Taric 8523 20 90*40) pocházejících, z Malajsie, Mexika a Spojených států amerických, s výjimkou 3,5″ disket zalo- žených na technologii ‚optically continuous servo tracking‘ nebo technologii ‚magnetic sector servo tracking‘ s kapacitou paměti 120 MB nebo více. “ 164 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 32 Článek 4 V nařízení (EHS) č. 1821/98 se v článku 1 odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu 3,5″ dis- ket používaných k zaznamenávání a uchovávání kódovaných digitálních počítačových informací kódu KN ex 8523 20 90 (kód Taric 8523 20 90*40) pocházejících, z Indonésie, s výjimkou 3,5″ disket založených na technologii ‚optically con- tinuous servo tracking‘ nebo technologii ‚magnetic sector servo trac- king‘ s kapacitou paměti 120 MB nebo více. “ „1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu 3,5″ dis- ket používaných k zaznamenávání a uchovávání kódovaných digitálních počítačových informací kódu KN ex 8523 20 90 (kód Taric 8523 20 90*40) pocházejících z Indonésie a vyráběných a prodávaných na vývoz do Společenství společ- ností BT Betadiskindo Binatama, s výjimkou 3,5″ disket zalo- žených na technologii ‚optically continuous servo tracking‘ nebo technologii ‚magnetic sector servo tracking‘ s kapacitou paměti 120 MB nebo více. “ Článek 6 Článek 5 Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. V nařízení (EHS) č. 1335/1999 se v článku 1 odstavec 1 nahrazuje tímto: Použije se ode dne 17. prosince 1998. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 29. listopadu 1999. Za Radu předseda S. NIINISTÖ


title: Proposition de décision du Conseil autorisant les États membres à continuer d'appliquer des réductions ou des exonérations de droits d'accises sur certaines huiles minérales, utilisées à des fins spécifiques, conformément à la procédure prévue dans la directive 92/81/CEE

eurovoc_concepts:
State aid
excise duty
mineral oil
motor fuel
tax harmonisation

formats: html pdf

text: FR XXI/1818/99-Rev. 4 COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPÉENNES Bruxelles, le 29. 11. 1999 COM (1999) 632 final Proposition de DECISION DU CONSEIL autorisant les États membres à continuer d'appliquer des réductions ou des exonérations de droits d'accises sur certaines huiles minérales, utilisées à des fins spécifiques, conformément à la procédure prévue dans la directive 92/81/CEE EXPOSÉ DES MOTIFS La taxation des huiles minérales dans la Communauté est actuellement régie par la directive 92/81/CEE du Conseil1, qui définit les produits qu'il convient de traiter comme des huiles minérales ainsi que les utilisations pour lesquelles ils sont soumis à accises. Elle prévoit également un certain nombre d'exonérations obligatoires par rapport aux règles de taxation normales, ainsi que des exonérations et des réductions de taux facultatives. En outre, l'article 8, paragraphe 4, de la directive permet au Conseil, statuant à l'unanimité sur proposition de la Commission, d’autoriser un État membre à introduire des exonérations ou des réductions supplémentaires pour des raisons de politiques spécifiques. Il existe à ce jour plus de 90 dérogations de ce type. La directive 92/81/CEE prévoit que la Commission revoie périodiquement ces exonérations et ces réductions. Si la Commission considère qu'elles ne peuvent plus être maintenues, parce qu'elles faussent la concurrence, perturbent le fonctionnement du marché intérieur ou sont incompatibles avec la politique communautaire dans le domaine de la protection de l'environnement, elle doit présenter une proposition de décision au Conseil. Toutes les dérogations accordées en vertu de l'article 8, paragraphe 4, doivent être revues pour le 31 décembre 1999, date d'expiration des les décisions correspondantes. Le Conseil réexaminera la situation sur la base d'une proposition de la Commission et décidera s'il convient d'abroger, de modifier ou de proroger ces autorisations. accordées par autorisations La dernière révision importante des dérogations accordées en vertu de l'article 8, paragraphe 4, a donné lieu à la décision 97/425/CE du Conseil, du 30 juin 1997. L'article 1er de cette décision contient les dérogations qui continuent à s'appliquer automatiquement à moins que le Conseil ne décide à l'unanimité, sur la base d'une proposition de la Commission, de les supprimer ou de les modifier en tout ou en partie. Cet article qui résultait d'une proposition de compromis a été accepté avec réticence par la Commission qui estime que des dérogations non limitées dans le temps sont contraires au droit communautaire. Une déclaration de mise au point de la Commission allant dans ce sens a été incluse dans le document final. La présente proposition supprime la prorogation automatique des dérogations et permet un contrôle plus efficace de ces mesures par le Conseil en garantissant qu'elles soient régulièrement revues et que des décisions positives soient prises quant à leur maintien. Pendant les discussions préalables à l'adoption de la décision 97/425/CE du Conseil, des questions ont été soulevées en ce qui concerne la compatibilité de certaines dérogations avec les dispositions du Traité sur les aides d'État. En conséquence, lorsque la décision a finalement été arrêtée, elle prévoyait que les dérogations accordées au titre de l'article 3 feraient l'objet d'une autre décision du Conseil avant le 31 décembre 1998 quant à leur maintien. Les questions relatives aux aides d'État et aux dérogations concernées n'avaient pas été résolues à cette date. Par conséquent, le Conseil a arrêté la décision 99/255/CEE, prorogeant de 12 mois les dérogations accordées au titre de l'article 3, en l'occurrence jusqu'au 31 décembre 1999, considérant que les problèmes concernant les aides d'État devaient être résolus à cette date. La Commission a donc à nouveau revu la validité des dérogations accordées au titre de l'article 8, paragraphe 4, de la directive 92/81/CE, en attachant une attention particulière à la question de savoir si elles n'étaient pas contraires aux dispositions de l'article 87 du Traité sur les aides d'État. En conséquence, 4 dérogations existantes ont été considérées comme 1 Directive 92/81/CEE du Conseil, du 19 octobre 1992, JO L 316 du 31. 10. 1992. 2 contraires aux dispositions en matière d'aides d'État. Elles ont donc été mentionnées séparément à l'article 3 de la présente proposition et n'ont été autorisées que jusqu'au 31 décembre 2000, les bénéficiaires disposant d'un an pour s'adapter à la nouvelle situation. En outre, plusieurs États membres bénéficient de dérogations autorisant des réductions de les huiles usagées utilisées comme taux d'accises ou des exonérations d'accises sur combustibles soit directement après récupération, soit après un processus de recyclage des huiles usagées, et dont la réutilisation est passible de droits. La Commission a également inclus une déclaration de mise au point sur les huiles usagées dans la décision 97/425/CE du Conseil, où elle exprime son intention de revoir ces dérogations en fonction des résultats de son examen du traitement des huiles usagées. Les présentes dérogations ont été acordées essentiellement en raison des craintes à propos de l'élimination des huiles usagées. L'octroi les risques de d'une incitation fiscale à leur utilisation comme combustibles réduit déversement des huiles usagées. L'article 3 de la directive actuelle concernant l'élimination des huiles usagées (75/439/CEE modifiée par la directive 87/101/CEE) stipule ce qui suit: "Lorsque les contraintes d'ordre technique, économique et organisationnel le permettent, les États membres prennent les mesures nécessaires pour donner la priorité au traitement des huiles usagées par régénération". Compte tenu d'un récent arrêt de la Cour de justice des Communautés européennes dans l'affaire C102-97 (Commission contre république fédérale d'Allemagne), la Commision considère que les dérogations concernant les huiles usagées sont contraires à l'objectif de la directive 75/439/CEE, modifiée. Ces dérogations ont donc été mentionnées séparément à l'article 2 de la présente proposition et n'ont été autorisées que jusqu'au 31 décembre 2000, les bénéficiaires disposant d'un an pour s'adapter à la nouvelle situation. Toutefois, afin que d'éventuelles contraintes environnementales dans certains États membres puissent être prises en compte, une possibilité de prorogation au-delà de cette date est prévue, si nécessaire. Toute autorisation de prorogation devra faire l'objet d'une décision unanime du Conseil. 3 Proposition de DECISION DU CONSEIL autorisant les États membres à continuer d'appliquer des réductions ou des exonérations de droits d'accises sur certaines huiles minérales, utilisées à des fins spécifiques, conformément à la procédure prévue dans la directive 92/81/CEE LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu la directive 92/81/CEE du Conseil, du 19 octobre 1992, concernant l'harmonisation des structures des droits d'accises sur les huiles minérales2, et notamment son article 8, paragraphe 4, vu la proposition de la Commission, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) en vertu de l'article 8, paragraphe 4, de la directive 92/81/CEE, le Conseil, statuant à l'unanimité sur proposition de la Commission, a autorisé des États membres à introduire des exonérations ou des réductions d'accises sur les huiles minérales pour des raisons liées à des considérations politiques spécifiques. Le Conseil devra décider avant le 31 décembre 1999, sur la base d'une proposition de la Commission, si les dérogations prévoyant des exonérations et des réductions qui expirent le 31 décembre 1999 doivent être modifiées ou prorogées pour une nouvelle période. Les États membres sont autorisés à continuer d'appliquer automatiquement certaines exonérations et réductions pendant deux ans à partir du 1er janvier 2000, et ultérieurement pendant des périodes de deux ans, à moins que le Conseil ne décide avant le 31 décembre 1999, sur la base d'une proposition de la Commission, de supprimer ou de modifier ces dérogations en tout ou en partie. Les exonérations et les réductions prévues à l'article 8, paragraphe 4, de la directive 92/81/CEE du Conseil doivent être revues régulièrement pour s'assurer qu'elles peuvent être maintenues, notamment en termes de concurrence équitable, de distorsion du fonctionnement du marché unique ou de compatibilité avec la politique communautaire dans le domaine de la protection de l'environnement. (5) En vertu de l'article 1er de la décision 97/425/CE du Conseil, du 30 juin 1997, certaines exonérations et réductions continuent à s'appliquer automatiquement à moins 2 JO L 316 du 31. 10. 92, p. 12, directive modifiée en dernier lieu par la directive 94/74/CE (JO L 365 du 31. 12. 94, p. 46). 4 (6) (7) (8) (9) que le Conseil ne décide à l'unanimité, sur la base d'une proposition de la Commission, de les supprimer ou de les modifier en tout ou en partie; considérant que la Commission estime que des dérogations non limitées dans le temps sont contraires au droit communautaire; considérant que les dérogations devraient être régulièrement revues et des décisions positives prises quant à leur maintien. Les exonérations et les réductions autorisées au titre de l'article 1er de la présente décision devraient continuer à s'appliquer jusqu'au 31 décembre 2002; considérant qu'il convient de prévoir une prorogation au-delà de cette date; considérant que toute prorogation devrait faire l'objet d'une décision unanime du Conseil. Les exonérations et les réductions autorisées pour les huiles usagées autorisées au titre de l'article 2 de la présente décision sont contraires à l'objectif de la directive 75/439/CEE, modifiée; considérant que ces exonérations et réductions devraient donc être supprimées; considérant que les dérogations devraient continuer à s'appliquer jusqu'au 31 décembre 2000 pour permettre aux bénéficiaires de s'adapter à la nouvelle situation; considérant qu'il convient de prévoir une prorogation au-delà de cette date afin que d'éventuelles contraintes environnementales dans certains États membres puissent être prises en compte; considérant que toute prorogation devrait faire l'objet d'une décision unanime du Conseil. Les exonérations et les réductions autorisées au titre de l'article 3 de la présente décision devraient être supprimées en raison de leur incompatibilité possible avec les la Communauté européenne; dispositions sur les aides d'État du Traité instituant considérant que la suppression devrait se faire par étapes pour permettre aux bénéficiaires de s'adapter à la nouvelle situation; considérant qu'il convient d'exclure toute possibilité d'autre prorogation. Les exonérations et les réductions accordées au titre de la présente décision sont autorisées sans préjudice des dispositions sur les aides d'État du Traité instituant la Communauté européenne; considérant que pour permettre à la Commission de garantir le compatibilité des dérogations existantes avec le marché commun et conformément à l'article 88, paragraphe 1, du Traité, la Commission peut proposer des mesures utiles lorsqu'il s'avère qu'une dérogation relève de l'article 87, paragraphe 1, du Traité et n'est pas ou plus compatible avec la marché commun; considérant que conformément à l'article 88, paragraphe 3, du Traité, tout projet tendant à instituer de nouvelles aides doit être notifié à la Commission et ne peut être mis à exécution sans l'autorisation de cette dernière; considérant qu'en conséquence, toute nouvelle demande de dérogation au titre de l'article 8, paragraphe 4, de la directive 92/81/CEE du Conseil, susceptible de répondre aux critères de l'article 87, paragraphe 1, du Traité doit être notifiée à la Commission conformément à l'article 88, paragraphe 3. A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: Article premier Conformément à l'article 8, paragraphe 4, de la directive 92/81/CEE et nonobstant les obligations prévues par la directive 92/82/CEE du Conseil concernant le rapprochement des 5 taux d'accises sur les huiles minérales3, les États membres ci-après sont autorisés à continuer à appliquer jusqu'au 31 décembre 2002 les réductions de taux d'accises ou les exonérations d'accises indiquées à moins que le Conseil, statuant à l'unanimité, sur proposition de la Commission, décide avant cette date s'il convient de modifier ou de proroger ces dérogations en tout ou en partie pour une nouvelle période déterminée: 1. Belgique: – pour les véhicules utilisés pour les transports publics locaux de passagers, – pour le gaz de pétrole liquéfié (LPG), le gaz naturel et le méthane, – pour la navigation aérienne autre que celle couverte par l'article 8, paragraphe 1, point b), de la directive 92/81/CEE, – pour la navigation de plaisance privée, – pour une réduction du taux de l'accise sur le fuel lourd afin d'encourager l'utilisation de combustibles plus respectueux de l'environnement. Cette réduction est spécifiquement liée à la teneur en soufre et le taux réduit ne peut en aucun cas être inférieur à 6,5 euros par tonne. 2. Danemark: – pour la navigation aérienne autre que celle couverte par l'article 8, paragraphe 1, point b), de la directive 92/81/CEE, – pour le remboursement partiel au secteur commercial, à condition que les taxes concernées soient conformes aux dispositions communautaires et que le montant de la taxe payée et non remboursée respecte toujours les taux d'accises minimaux ou les redevances de contrôle sur les huiles minérales prévus par la législation communautaire, – pour les véhicules utilisés pour les transports publics locaux de passagers, – pour une réduction du taux de l'accise sur le diesel afin d'encourager l'utilisation de carburants plus respectueux de l'environnement, à condition que ces incitations soient liées à certaines caractéristiques techniques déterminées comme la densité, la teneur en soufre, le point de distillation et l'indice de cétane, et que ce taux respecte toujours les taux d'accises minimaux sur les huiles minérales prévus par la législation communautaire, – pour l'application de taux d'accises différenciés sur l'essence distribuée dans des stations-service équipées d'un système de récupération des vapeurs et l'essence distribuée dans les autres stations-service, à condition que ces taux respectent toujours les taux d'accises minimaux sur les huiles minérales prévus par la législation communautaire, 3 JO L 316 du 31. 10. 92, p. 19, directive modifiée en dernier lieu par la directive 94/74/CE (JO L 365 du 31. 12. 94, p. 46). 6 – pour l'application de taux d'accises différenciés sur l'essence correspondant à différentes catégories environnementales, à condition que ces taux différenciés respectent les obligations prévues dans la directive 92/82/CEE du Conseil, du 19 octobre 1992, concernant le rapprochement des taux d'accises sur les huiles minérales, notamment les taux d'accises minimaux fixés dans ses articles 3 et 4, – pour appliquer des taux différenciés de droits d'accises sur le gazole, à condition que ces taux différenciés respectent les obligations prévues par la directive 92/82/CEE du Conseil du 19 octobre 1992 concernant le rapprochement des taux d'accises sur les huiles minérales, et notamment les taux d'accises minimaux fixés à l'article 5 de ladite directive. 3. Allemagne: – pour l'utilisation de gaz d'hydrocarbures résiduels comme combustibles de chauffage, – pour les échantillons d'huiles minérales destinés à être utilisés à des fins d'analyse, d'essais de production ou à d'autres fins scientifiques, – pour l'application d'un taux d'accise différencié sur le gazole de chauffage utilisé par les industries manufacturières, à condition que ce taux différencié respecte les obligations prévues dans la directive 92/82/CEE du Conseil concernant le rapprochement des taux d'accises sur les huiles minérales, notamment les taux d'accises minimaux fixés dans ses articles 3 et 4. 4. Grèce: – pour les véhicules utilisés pour les transports publics locaux, – pour le LPG et le méthane utilisés à des fins industrielles, – pour l'utilisation par les forces armées de l'État, – pour l'exonération du droit d'accise sur les huiles minérales destinées à être utilisées comme carburants dans les véhicules officiels du ministère de la présidence et de la police nationale, – pour l'application de taux d'accises différenciés sur l'essence sans plomb correspondant à différentes catégories environnementales, à condition que ces taux respectent toujours les taux d'accises minimaux sur les huiles minérales prévus par la législation communautaire. 5. Espagne : – pour le LPG utilisé comme carburant dans les véhicules destinés aux transports publics locaux, – pour le LPG utilisé comme carburant dans les taxis, – pour l'application de taux d'accises différenciés sur l'essence sans plomb correspondant à différentes catégories environnementales, à condition que ces 7 taux respectent toujours les taux d'accises minimaux sur les huiles minérales prévus par la législation communautaire. 6. France : – pour la navigation aérienne autre que celle couverte par l'article 8, paragraphe 1, point b), de la directive 92/81/CEE, – pour les carburants utilisés dans les taxis, dans la limite d'un contingent annuel, – dans le cadre de certaines politiques visant à assister les régions souffrant de la dépopulation, – pour une réduction du taux de l'accise sur le fuel lourd afin d'encourager l'utilisation de combustibles plus respectueux de l'environnement. Cette réduction est spécifiquement liée à la teneur en soufre et le taux de l'accise sur le fuel lourd lourd prévu par la doit correspondre au taux d'accise minimal sur le fuel législation communautaire, – pour une exonération du droit d'accise sur les gaz utilisés comme carburant moteur pour le transport public dans la limite d'un contingent annuel, – pour l'application d'un taux d'accise différencié sur un nouveau combustible composé d'une émulsion d'eau et d'antigel en suspension dans le gazole stabilisée par des agents tensioactifs, à condition que ce taux différencié respecte les obligations prévues dans la directive 92/82/CEE du Conseil, du 19 octobre 1992, concernant les huiles minérales, notamment les taux d'accises minimaux fixés dans son article 5, le rapprochement des taux d'accises sur – pour la consommation en Corse, à condition que les taux réduits respectent toujours les taux d'accises minimaux sur les huiles minérales prévus par la législation communautaire, – pour l'application d'un taux différencié sur le gazole utilisé dans les véhicules utilitaires à condition que le taux d'accise respecte le taux minimal prévu par la législation communautaire. 7. Irlande: – pour la navigation aérienne autre que celle couverte par l'article 8, paragraphe 1, point b), de la directive 92/81/CEE, – pour la navigation de plaisance privée, – pour les véhicules utilisés pour les transports publics locaux de passagers, – pour le LPG, le gaz naturel et le méthane utilisés comme carburants dans les véhicules à moteur, – pour les véhicules à moteur utilisés par les handicapés, – pour l'application de taux d'accises différenciés sur l'essence sans plomb correspondant à différentes catégories environnementales, à condition que ces 8 taux respectent toujours les taux d'accises minimaux sur les huiles minérales prévus par la législation communautaire. 8. Italie: – pour la navigation aérienne autre que celle couverte par l'article 8, paragraphe 1, point b), de la directive 92/81/CEE, – pour les véhicules utilisés pour les transports publics locaux de passagers, – pour le carburant utilisé dans les taxis, – pour les gaz d'hydrocarbures résiduels utilisés comme combustibles, – pour le méthane utilisé comme carburant dans les véhicules à moteur, – pour la consommation dans les régions du Val d'Aoste et de Gorizia, – pour les forces armées de l'État, – pour les ambulances, – pour une réduction du taux de l'accise sur l'essence consommée sur le territoire du Frioul-Vénétie Julienne, à condition que ce taux respecte le taux d'accise minimal prévu par la législation communautaire, – pour une réduction du taux de l'accise sur les huiles minérales consommées dans les régions d'Udine et de Trieste, à condition que ce taux respecte le taux minimal prévu par la législation communautaire, – pour l'application de taux d'accises réduits sur le LPG et sur le gazole de chauffage dans les réseaux de distribution de certaines zones géographiques particulièrement désavantagées, à condition que ces taux différenciés respectent les obligations prévues dans la directive 92/82/CEE du Conseil concernant le rapprochement des taux d'accises sur les huiles minérales, notamment les taux d'accises minimaux fixés dans ses article 5 et 7. 9. Luxembourg: – pour les véhicules utilisés pour les transports publics locaux de passagers, – pour le LPG, le gaz naturel et le méthane, – pour une réduction du taux de l'accise sur le fuel lourd afin d'encourager l'utilisation de combustibles plus respectueux de l'environnement. Cette réduction est spécifiquement liée à la teneur en soufre et le taux réduit ne peut en aucun cas être inférieur à 6,5 euros par tonne. 10. Pays-Bas: – pour le LPG, le gaz naturel et le méthane, – pour les échantillons d'huiles minérales destinés à être utilisés à des fins d'analyse, d'essais de production ou à d'autres fins scientifiques, 9 – pour les forces armées de l'État, – nonobstant les obligations prévues par la directive 92/82/CEE du Conseil, du 19 octobre 1992, concernant le rapprochement des taux d'accises sur les huiles minérales, pour l'application de taux d'accises différents sur le LPG utilisé comme carburant dans les véhicules destinés aux transports publics, – pour l'application d'un taux différencié sur le gazole utilisé dans les véhicules utilitaires à condition que le taux d'accise respecte le taux minimal prévu par la législation communautaire. 11. Autriche: – pour le LPG utilisé comme carburant dans les véhicules destinés aux transports publics locaux, – pour le gaz naturel et le méthane, 12. Portugal: – pour la navigation aérienne autre que celle couverte par l'article 8, paragraphe 1, point b), de la directive 92/81/CEE, – pour l'exonération du droit d'accise sur le LPG, le gaz naturel et le méthane utilisés comme carburants dans les transports publics locaux de passagers, – pour une réduction du taux de l'accise sur le fuel-oil consommé dans la région autonome de Madère, la réduction étant d'un montant égal aux surcoûts entraînés par le transport du fuel-oil dans cette région, – pour l'application de taux d'accises différenciés sur l'essence sans plomb correspondant à différentes catégories environnementales, à condition que ces taux respectent toujours les taux d'accises minimaux sur les huiles minérales prévus par la législation communautaire, – pour une réduction du taux de l'accise sur le fuel lourd afin d'encourager l'utilisation de combustibles plus respectueux de l'environnement. Cette réduction est spécifiquement liée à la teneur en soufre et le taux de l'accise sur le fuel lourd doit correspondre au taux d'accise minimal sur le fuel lourd prévu par la législation communautaire, – pour l'application d'un taux d'accise différent sur le gazole utilisé dans les véhicules utilitaires, à condition que ces taux différenciés soient conformes aux obligations prévues dans la directive 92/82/CEE du Conseil concernant le rapprochement des taux d'accises sur les huiles minérales, notamment les taux minimaux de l'accise fixés dans son article 5. 13. Finlande: – pour la navigation aérienne autre que celle couverte par l'article 8, paragraphe 1, point b), de la directive 92/81/CEE, – pour la navigation de plaisance privée, 10 – pour l'exonération du droit d'accise sur le méthane et le LPG, quelle qu'en soit l'utilisation, – pour une réduction des taux d'accises sur le diesel et le fuel de chauffage, à condition que ces taux respectent toujours les taux d'accises minimaux sur les huiles minérales prévus par la législation communautaire, – pour une réduction des taux d'accises sur l'essence reformulée avec ou sans plomb, à condition que ces taux respectent toujours les taux d'accises minimaux sur les huiles minérales prévus par la législation communautaire, les obligations prévues par la directive 92/82/CEE du Conseil – nonobstant le rapprochement des taux d'accises sur les huiles minérales, et concernant notamment son article 7, pour une exonération du droit d'accise sur le gaz naturel utilisé comme carburant dans les véhicules à moteur. 14. Suède: – pour une réduction des taux d'accises sur les huiles minérales utilisées à des fins toujours les taux d'accises industrielles, à condition que ces taux respectent minimaux sur les huiles minérales prévus par la législation communautaire, – pour une exonération de l'accise sur biologiques et d'autres gaz résiduels, le méthane produit par des procédés – pour une réduction des taux d'accises sur le diesel conformément aux catégories environnementales, – pour l'application de taux d'accises différenciés sur l'essence sans plomb correspondant à différentes catégories environnementales, à condition que ces taux respectent toujours les taux d'accises minimaux sur les huiles minérales prévus par la législation communautaire, – pour une réduction des taux d'accises sur les huiles minérales utilisées à des fins industrielles en appliquant à la fois un taux inférieur au niveau général et un taux les entreprises ayant une consommation d'énergie intensive, à réduit pour condition que ces taux respectent toujours les taux d'accises minimaux sur les huiles minérales prévus par la législation communautaire et qu'ils n'entraînent pas de distorsion de concurrence, – pour la navigation aérienne autre que celle couverte par l'article 8, paragraphe 1, point b), de la directive 92/81/CEE. 15. Royaume-Uni: – pour la navigation aérienne autre que celle couverte par l'article 8, paragraphe 1, point b), de la directive 92/81/CEE, – pour les véhicules utilisés pour les transports publics locaux de passagers, – pour le LPG, le gaz naturel et le méthane utilisés comme carburants dans les véhicules à moteur, 11 – pour la navigation de plaisance privée, – pour une réduction du taux de l'accise sur le diesel pour encourager l'utilisation de carburants plus respectueux de l'environnement, – pour l'application de taux d'accises différenciés sur l'essence sans plomb correspondant à différentes catégories environnementales, à condition que ces taux respectent toujours les taux d'accises minimaux sur les huiles minérales prévus par la législation communautaire. Article 2 les Conformément à l'article 8, paragraphe 4, de la directive 92/81/CEE et nonobstant obligations prévues par la directive 92/82/CEE du Conseil concernant le rapprochement des taux d'accises sur les huiles minérales, les États membres ci-après sont autorisés à continuer à appliquer jusqu'au 31 décembre 2000 les réductions de taux d'accises ou les exonérations d'accises indiquées à moins que le Conseil, statuant à l'unanimité, sur proposition de la Commission, ne décide avant cette date que ces dérogations doivent être prorogées pour une nouvelle période déterminée: 1. Belgique: – pour les huiles usagées réutilisées comme combustibles soit directement après récupération, soit après un processus de recyclage des huiles usagées, et dont la réutilisation est passible de droits. 2. Allemagne: – pour les huiles usagées réutilisées comme combustibles soit directement après récupération, soit après un processus de recyclage des huiles usagées, et dont la réutilisation est passible de droits. 3. Espagne : – pour les huiles usagées réutilisées comme combustibles soit directement après récupération, soit après un processus de recyclage des huiles usagées, et dont la réutilisation est passible de droits. 4. France : – pour les huiles usagées réutilisées comme combustibles soit directement après récupération, soit après un processus de recyclage des huiles usagées, et dont la réutilisation est passible de droits. 5. Irlande : – pour les huiles usagées réutilisées comme combustibles soit directement après récupération, soit après un processus de recyclage des huiles usagées, et dont la réutilisation est passible de droits. 6. Italie: 12 – pour les huiles usagées réutilisées comme combustibles soit directement après récupération, soit après un processus de recyclage des huiles usagées, et dont la réutilisation est passible de droits. 7. Luxembourg: – pour les huiles usagées réutilisées comme combustibles soit directement après récupération, soit après un processus de recyclage des huiles usagées, et dont la réutilisation est passible de droits. 8. Autriche: – pour les huiles usagées réutilisées comme combustibles soit directement après récupération, soit après un processus de recyclage des huiles usagées, et dont la réutilisation est passible de droits. 9. Portugal: – pour les huiles usagées réutilisées comme combustibles soit directement après récupération, soit après un processus de recyclage des huiles usagées, et dont la réutilisation est passible de droits. 10. Finlande: – pour les huiles usagées réutilisées comme combustibles soit directement après récupération, soit après un processus de recyclage des huiles usagées, et dont la réutilisation est passible de droits. 11. Royaume-Uni: – pour les huiles usagées réutilisées comme combustibles soit directement après récupération, soit après un processus de recyclage des huiles usagées, et dont la réutilisation est passible de droits. Article 3 Conformément à l'article 8, paragraphe 4, de la directive 92/81/CEE et nonobstant les obligations prévues par la directive 92/82/CEE du Conseil concernant le rapprochement des taux d'accises sur les huiles minérales, les États membres ci-après sont autorisés à continuer à appliquer les réductions de taux d'accises ou les exonérations d'accises indiquées jusqu'au 31 décembre 2000: 1. France : – pour une exonération sur le fuel lourd utilisé comme combustible pour la production d'alumine dans la région de Gardanne. 2. Irlande: – pour la production d'alumine dans la région de Shannon, 3. Italie: 13 – pour une exonération du droit d'accise sur les huiles minérales utilisées comme combustibles pour la production d'alumine en Sardaigne,pour une réduction du taux de l'accise sur le fuel destiné à la production de vapeur et sur le gazole utilisé dans les fours de séchage et "d'activation" des tamis moléculaires dans la région de Reggio de Calabre, à condition que ce taux respecte les taux d'accises minimaux sur les huiles minérales prévus par la législation communautaire, Article 4 Les décisions 1997/425/CE, 1998/274/CE, 1998/275/CE, 1999/83/CE, 1999/254/CE et 1999/255/CE sont abrogées avec effet au 1er janvier 2000. Les décisions en attente au Conseil concernant les demandes de dérogation de la Finlande, du Portugal, de l'Italie et de l'Allemagne sont également abrogées avec effet au 1er janvier 2000. Article 5 Les États membres sont destinataires de la présente décision. Fait à Bruxelles, le Par le Conseil Le président 14


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2212/99 υποβολή: Gérard Deprez (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Σχέδιο συμφωνίας ελευθέρων συναλλαγών μεταξύ της Τουρκίας και των Ηνωμένων Πολιτειών.

eurovoc_concepts:
European Union
Türkiye
United States
bilateral agreement
customs union
free movement of goods
non-tariff barrier
tariff barrier

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 219 E/123 (2000/C 219 E/153) GRAPTH ERVTHSH E-2212/99 ypobolh·: Gérard Deprez (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Σχε΄διο συµφωνι΄ας ελευθε΄ρων συναλλαγω΄ν µεταξυ΄ της Τουρκι΄ας και των Ηνωµε΄νων Πολιτειω΄ν Ει΄ναι α΄ραγε ενη΄µερη η Επιτροπη΄ για το σχε΄διο συµφωνι΄ας ελευθε΄ρων συναλλαγω΄ν µεταξυ΄ της Τουρκι΄ας και των ΗΠΑ (S. 1746), το οποι΄ο υπε΄βαλε στη Γερουσι΄α των Ηνωµε΄νων Πολιτειω΄ν στις 18 Οκτωβρι΄ου τ. ε. ο γερουσιαστη΄ς κ. Moynihan; Το κει΄µενο προβλε΄πει διµερη΄ συµφωνι΄α µεταξυ΄ των ΗΠΑ και της Τουρκι΄ας και αποβλε΄πει στη µει΄ωση και, τελικω΄ς, στην κατα΄ργηση των δασµολογικω΄ν και µη δασµολογικω΄ν εµποδι΄ων καθω΄ς και στην ενδεχο΄µενη συ΄ναψη συµφωνι΄ας ελευθε΄ρων συναλλαγω΄ν µεταξυ΄ των ΗΠΑ και της Τουρκι΄ας. Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να διευκρινι΄σει ποιος θα ει΄ναι ο πιθανο΄ς αντι΄κτυπος αυτου΄ του νοµοσχεδι΄ου της αµερικανικη΄ς Γερουσι΄ας στη συµφωνι΄α τελωνειακη΄ς ε΄νωσης µεταξυ΄ της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης και της Τουρκι΄ας; Εα΄ν το αµερικανικο΄ Κογκρε΄σο εγκρι΄νει το εν λο΄γω νοµοσχε΄διο, ποιες θα ει΄ναι οι συνε΄πειες για το καθεστω΄ς της Τουρκι΄ας ως χω΄ρας υποψη΄φιας για προσχω΄ρηση στην Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση; Apa·nthsh toy k. Verheugen Ej ono·matow thw Epitroph·w (16 Dekembri·oy 1999) Η Επιτροπη΄ δεν ε΄λαβε ακριβη΄ στοιχει΄α σχετικα΄ µε το σχε΄διο στο οποι΄ο αναφε΄ρεται το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου και, ειδικο΄τερα, δεν ε΄χει στη δια΄θεση΄ της το πλη΄ρες κει΄µενο της προ΄τασης του γερουσιαστη΄ κ. Moynihan. Ωστο΄σο, φαι΄νετα ο΄τι το ει΄δος αυτο΄ πρωτοβουλι΄ας ει΄ναι συ΄νηθες στις Ηνωµε΄νες Πολιτει΄ες. Απο΄ την 31η ∆εκεµβρι΄ου 1995, ε΄χει θεσπιστει΄ καθεστω΄ς τελωνειακη΄ς ε΄νωσης µεταξυ΄ της Τουρκι΄ας και της Κοινο΄τητας, γεγονο΄ς που εµποδι΄ζει την Τουρκι΄α να εγκαθιδρυ΄σει ζω΄νη ελευ΄θερων συναλλαγω΄ν (ΖΕΣ) µε τις Ηνωµε΄νες Πολιτει΄ες. Ειδικο΄τερα, µε τη θε΄σπιση της τελωνειακη΄ς ε΄νωσης, τα µε΄ρη ακολουθου΄ν κοινη΄ τελωνειακη΄ πολιτικη΄, που περιλαµβα΄νει κοινο΄ εξωτερικο΄ δασµολο΄γιο, µε αποτε΄λεσµα να στερου΄νται κα΄θε ει΄δους αυτονοµι΄ας στο συγκε- κριµε΄νο τοµε΄α. ∆εδοµε΄νου ο΄τι η δηµιουργι΄α ΖΕΣ µεταξυ΄ των Ηνωµε΄νων Πολιτειω΄ν και της Τουρκι΄ας ει΄ναι ανε΄φικτη απο΄ την τουρκικη΄ πλευρα΄, ακο΄µη και αν το αµερικανικο΄ Κογκρε΄σο ε΄δινε συνε΄χεια στη συγκεκριµε΄νη προ΄ταση, αυτο΄ θα αποτελου΄σε µονοµερη΄ πρα΄ξη που δεν θα δε΄σµευε την Τουρκι΄α και, κατα΄ συνε΄πεια, δεν θα επηρε΄αζε την υποψηφιο΄τητα΄ της ο΄σον αφορα΄ την προσχω΄ρηση στην Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση. (2000/C 219 E/154) GRAPTH ERVTHSH E-2215/99 ypobolh·: Enrico Ferri (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Κωδικοποιηµε΄νη προβολη΄ των προγραµµα΄των της RAI και ελευ΄θερη κυκλοφορι΄α των υπηρεσιω΄ν Η RAI συνεχι΄ζει την πα΄για πλε΄ον πρακτικη΄ της να προβα΄λλει κωδικοποιηµε΄νες, για τους κατοι΄κους του εξωτερικου΄, ορισµε΄νες ταινι΄ες, αθλητικα΄ γεγονο΄τα και α΄λλα τηλεοπτικα΄ προγρα΄µµατα που παρακολουθου΄νται µε ενδιαφε΄ρον. 1. α) β) γ) Θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να απαντη΄σει εα΄ν: µε βα΄ση τις αρχε΄ς της ελευ΄θερης αγορα΄ς, ει΄ναι αποδεκτη΄ η κωδικοποιηµε΄νη προβολη΄ προγραµµα΄των για τους κατοι΄κους του εξωτερικου΄, και του΄το σε πλη΄ρη παραβι΄αση της αρχη΄ς της ελευ΄θερης κυκλοφορι΄ας των υπηρεσιω΄ν που κατοχυρω΄νεται στο α΄ρθρο 49 (πρω΄ην α΄ρθρο 59) της Συνθη΄κης ΕΚ; η στα΄ση αυτη΄, η οποι΄α γεννα΄ διακρι΄σεις εις βα΄ρος των κατοι΄κων του εξωτερικου΄ και α΄λλων κοινοτικω΄ν πολιτω΄ν ει΄ναι ακο΄µη πιο καταδικαστε΄α, ο΄ταν συνεκτιµηθει΄ το γεγονο΄ς ο΄τι οι πολι΄τες που πλη΄ττονται απο΄ την υ΄παρξη των συνο΄ρων δεν µπορου΄ν, ακο΄µη και αν το θε΄λουν, να αγορα΄σουν αποκωδικοποιητη΄; η στα΄ση αυτη΄ βρι΄σκεται σε πλη΄ρη αντι΄θεση προς το γρα΄µµα και το πνευ΄µα του α΄ρθρου 3α της οδηγι΄ας για την τηλεο΄ραση χωρι΄ς συ΄νορα, η οποι΄α ορι΄ζει ο΄τι κα΄θε κρα΄τος µε΄λος µπορει΄ να επιβα΄λλει την «ευκρινη΄» προβολη΄ γεγονο΄των ιδιαι΄τερης σηµασι΄ας; Πρα΄γµατι, τα γεγονο΄τα που η Ιταλι΄α ε΄χει χαρακτηρι΄σει «καθολικα΄» βα΄σει του α΄ρθρου 3α (π. χ. τους ποδοσφαιρικου΄ς αγω΄νες της Εθνικη΄ς, τις συναντη΄σεις για τα ευρωπαι¤κα΄ κυ΄πελλα και τα γκραν πρι της Φο΄ρµουλα 1), αυτα΄ ακριβω΄ς τα γεγονο΄τα η Ιταλι΄α τα κωδικοποιει΄ ο΄ταν προ΄κειται να προβληθου΄ν στο εξωτερικο΄•


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2170/99 von John McCartin (PPE-DE) an die Kommission. Auswirkungen der Einführung des Euro auf die Vorruhestandsregelung.

eurovoc_concepts:
Ireland
common agricultural policy
early retirement
euro
farmer
pension scheme
regulation (EU)

text: C 219 E/110 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/140) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2170/99 von John McCartin (PPE-DE) an die Kommission (29. November 1999) Betrifft: Auswirkungen der Einf(cid:252)hrung des Euro auf die Vorruhestandsregelung Nach Einf(cid:252)hrung des Euro in diesem Jahr mu(cid:223)ten die Landwirte in Irland eine 5,055 %-ige K(cid:252)rzung ihrer Bez(cid:252)ge nach der Vorruhestandsregelung hinnehmen. Das Landwirtschaftsministerium erkl(cid:228)rte, da(cid:223) ein voller Ausgleich f(cid:252)r diese K(cid:252)rzung gezahlt wird, sobald das endg(cid:252)ltige Ja der Kommission da ist. Kann die Kommission alle Einzelheiten (cid:252)ber diesen Ausgleich, der gew(cid:228)hrt werden soll, sowie (cid:252)ber die von dieser Regelung betroffenen Gruppen der Landwirte angeben und mitteilen, wann die Ausgleichsregelung von der Kommission angenommen und wann der Ausgleich an die Landwirte gezahlt werden soll? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (16. Dezember 1999) Die durch die Einf(cid:252)hrung des Euro am 1. Januar 1999 bedingte K(cid:252)rzung der Bez(cid:252)ge der Landwirte nach der Vorruhestandsregelung in Irland wird durch die direkten Beihilfen ausgeglichen werden, die an Irland im Rahmen der Verordnung (EG) Nr. 755/1999 der Kommission vom 12. April 1999 zur Festsetzung des H(cid:246)chstbetrags der Ausgleichsbeihilfe infolge der Umrechnungskurse des Euro in nationale W(cid:228)hrungs- einheiten oder der am 1. und 3. Januar 1999 geltenden Wechselkurse (1) gew(cid:228)hrt werden. Die irischen Vorschl(cid:228)ge zu den von der Umstellung auf den Euro in Irland beeintr(cid:228)chtigten flankierenden Ma(cid:223)nahmen der Gemeinsamen Agrarpolitik (landwirtschaftlicher Umweltschutz und Vorruhestand) sind der Kommission am 2. November 1999 notifiziert worden. Diese Vorschl(cid:228)ge sehen eine Ausgleichsbeihilfe unter Beachtung der im Anhang der genannten Kommissionsverordnung festgesetzten H(cid:246)chstbetr(cid:228)ge vor. Zum gegenw(cid:228)rtigen Zeitpunkt ist die Kommission mit der Pr(cid:252)fung der notifizierten irischen Vorschl(cid:228)ge besch(cid:228)ftigt. Diese Pr(cid:252)fung gem(cid:228)(cid:223) der Verordnung (EG) Nr. 2808/98 der Kommission vom 22. Dezem- ber 1998 mit Durchf(cid:252)hrungsvorschriften f(cid:252)r die agromonet(cid:228)re Regelung nach Einf(cid:252)hrung des Euro im Agrarsektor (2) erfolgt nach dem Verfahren des Artikels 88 Absatz 3 (bisheriger Artikel 93) EG-Vertrag. (1) ABl. L 98 vom 13. 4. 1999. (2) ABl. L 349 vom 24. 12. 1998. (2000/C 219 E/141) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2179/99 von Per Stenmarck (PPE-DE) an die Kommission (19. November 1999) Betrifft: Haushalt Beim Haushaltsplan f(cid:252)r das Haushaltsjahr 2000 besteht die Gefahr, da(cid:223) das Europ(cid:228)ische Parlament die vor weniger als sechs Monaten genehmigte Finanzausstattung annulliert. Dies w(cid:228)re eine sehr schwerwiegende Entwicklung und w(cid:228)re mit dem Risiko h(cid:246)herer Kosten f(cid:252)r alle Steuerzahler in der EU verbunden. Der Rat schl(cid:228)gt eine lineare Reduzierung um 10 % f(cid:252)r Kategorie Vier vor. Dabei handelt es sich um eine falsche Priorit(cid:228)t, die zu negativen Konsequenzen f(cid:252)hren kann. Die Haushaltsbeh(cid:246)rden m(cid:252)ssen einvernehmlich die Priorit(cid:228)ten festlegen, die erforderlich sind, um die vorgesehene Finanzausstattung beizubehalten. Ist die Kommission bereit, die notwendige Basisdokumentation auszuarbeiten, die der Rat braucht, um vor der zweiten Lesung des Haushaltsplans die erforderlichen Priorit(cid:228)ten festzulegen?


title: Commission Regulation (EC) No 2516/1999 of 29 November 1999 setting the amounts of aid for the supply of rice products from the Community to the Azores and Madeira

eurovoc_concepts:
Azores
EU production
Madeira
aid system
rice
supply

formats: pdf print

text: 30. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 305/5 COMMISSION REGULATION (EC) No 2516/1999 of 29 November 1999 setting the amounts of aid for the supply of rice products from the Community to the Azores and Madeira for the benefit of THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1600/92 of 15 June 1992 introducing specific measures in respect of certain agricultural products the Azores and Madeira (1), as last amended by Regulation (EC) No 562/98 (2), and in particular Article 10 thereof, (1) Whereas, pursuant to Article 10 of Regulation (EEC) No 1600/92, the requirements of the Azores and Madeira for rice are to be covered in terms of quantity, price and quality by the mobilization, on disposal terms equivalent to exemption from the levy, of Community rice, which involves the grant of an aid for supplies of Community origin; whereas this aid is to be fixed with particular reference to the costs of the various sources of supply and in particular is to be based on the prices applied to exports to third countries; (2) Whereas Commission Regulation (EEC) No 1696/92 (3), as last amended by Regulation (EEC) No 2596/93 (4), lays down common detailed rules for implementation of the specific arrangements for the supply of certain agri- cultural products, to the Azores and including rice, Madeira; whereas Commission Regulation (EEC) No 1983/92 of 16 July 1992 laying down detailed rules for implementation of the specific arrangements for the supply of rice products to the Azores and Madeira and establishing the forecast supply balance for these prod- ucts (5), as last amended by Regulation (EC) No 1683/ 94 (6), lays down detailed rules which complement or the aforementioned derogate from the provisions of Regulation; (3) Whereas, as a result of the application of these detailed rules to the current market situation in the rice sector, and in particular to the rates of prices for these products in the European part of the Community and on the world market the aid for supply to the Azores and Madeira should be set at the amounts given in the Annex; (4) Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Pursuant to Article 10 of Regulation (EEC) No 1600/92, the amount of aid for the supply of rice of Community origin under the specific arrangements for the supply of the Azores and Madeira shall be as set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 1 December 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 29 November 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 173, 27. 6. 1992, p. 1. (2) OJ L 76, 13. 3. 1998, p. 6. (3) OJ L 179, 1. 7. 1992, p. 6. (4) OJ L 238, 23. 9. 1993, p. 24. (5) OJ L 198, 17. 7. 1992, p. 37. (6) OJ L 178, 12. 7. 1994, p. 53. L 305/6 EN Official Journal of the European Communities 30. 11. 1999 to the Commission Regulation of 29 November 1999 setting the amounts of aid for the supply of rice products from the Community to the Azores and Madeira ANNEX Product (CN code) Milled rice (1006 30) (EUR/t) Amount of aid Destination Azores Madeira 129,00 129,00


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2185/99 esittäjä(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle. Turistibussien kieltäminen Roomassa.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/69 (2000/C 225 E/068) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2185/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Turistibussien kielt(cid:228)minen Roomassa jolla ajamiseen tarvitaan erillinen lupa, Rooman kaupunki aikoo ottaa vuoden 1999 lopulla k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)ntelyn, jolla Rooman kaupungin kaikki sis(cid:228)osat rauhoitetaan t(cid:228)ydellisesti turistibusseilta. Moottoritiekeh(cid:228)n sis(cid:228)ll(cid:228) on pinta-alaltaan suuri toinen vy(cid:246)hyke, ja siell(cid:228) saa ajaa ainoastaan merkittyj(cid:228) reittej(cid:228) pitkin tietyille pys(cid:228)k(cid:246)intialueille. Turistit vied(cid:228)(cid:228)n niilt(cid:228) sis(cid:228)kaupunkiin paikallisbusseilla. Linja-autoyhti(cid:246)t velvoite- taan k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n pys(cid:228)k(cid:246)intialueille johtavilla reiteill(cid:228) kalliiksi k(cid:228)yvi(cid:228) roomalaisia oppaita sek(cid:228) teknisi(cid:228) paikannus- ja viestint(cid:228)laitteita. Kiertoajeluissa voidaan tulevaisuudessa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ainoastaan Rooman kaupun- kibusseja. T(cid:228)m(cid:228)n johdosta kysyn seuraavaa: 1. Mit(cid:228) mielt(cid:228) komissio on t(cid:228)st(cid:228) roomalaisesta s(cid:228)(cid:228)ntelyst(cid:228) palvelujen tarjoamisen vapauden ja vapaan liikkuvuuden periaatteiden kannalta? 2. Mit(cid:228) toimia komissio aikoo toteuttaa varmistaakseen, ett(cid:228) palvelujen tarjoamisen vapaus ja vapaa liikkuvuus toteutuvat Rooman kaupungissa viel(cid:228) vuoden 1999 syksyn j(cid:228)lkeenkin? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 2000) Komissio on saanut tietoja arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemasta ongelmasta. Ongelman kartoitta- miseksi joiden vastaus saapui komissioon joulukuuta 1999. T(cid:228)m(cid:228)n vastauksen liitteen(cid:228) oli t(cid:228)ydellinen selvitys suunnitelmasta sulkea Rooman 2. keskusta vuoden 2000 aikana. lokakuuta 1999 kirje Italian viranomaisille, l(cid:228)hetettiin 21. Linja-autojen henkil(cid:246)liikenteen markkinoillep(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)ss(cid:228) yhteisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) harjoitet- taessa kansainv(cid:228)list(cid:228) henkil(cid:246)liikennett(cid:228) linja-autoilla 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 684/92 (1), jonka 12 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n liikenteenharjoittajan mahdollisuudesta toteuttaa satunnaisliikenteess(cid:228) paikallisia retki(cid:228). Rooman keskustan sulkemista koskevan suunnitelman osalta on syyt(cid:228) kysy(cid:228) haittaako se selv(cid:228)sti asetuksen (ETY) N:o 684/92 12 artiklan mukaista mahdollisuutta tehd(cid:228) paikallisia retki(cid:228), ottaen huomioon, ett(cid:228) kaikki paikalliset retket Italian alueella eiv(cid:228)t kuitenkaan ole kiellettyj(cid:228). Rooman viranomaisten toteuttamaa kaupungin keskustan liikenteen s(cid:228)(cid:228)ntely(cid:228) ja hallintaa koskevaa toimenpidett(cid:228) on arvioitava suhteessa palvelujen tarjoamisen vapauteen, josta s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n linja- autoilla harjoitettavaa henkil(cid:246)liikennett(cid:228) koskevassa yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)ntelyss(cid:228) ja laajemmin EY:n perustamisso- pimuksen 49 artiklassa (entinen 59 artikla). Yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)ntelyll(cid:228) ei saa poistaa kaupunkialueiden viran- laadittavan s(cid:228)(cid:228)ntelyn on omaisilta n(cid:228)iden hallinto- ja j(cid:228)rjestelyvaltuuksia, mutta niiden toteuttamiseksi oltava syrjim(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228). Roomalaisten kuljettajien k(cid:228)yt(cid:246)n osalta on my(cid:246)s tarkistettava, edustaako Rooman viranomaisten suunni- telma kansallisuuteen perustuvaa syrjint(cid:228)(cid:228) kuljettajien palvelukseen ottamisessa. Jos n(cid:228)in ei ole, Rooman viranomaisten toteuttama toimenpide ei ole ristiriidassa yhteis(cid:246)n oikeuden kanssa. Komissio tutkii asian perusteellisesti ja turvautuu tarvittaessa EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (entinen 169 artikla) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty(cid:228) j(cid:228)senyysvelvoitteiden laiminly(cid:246)nti(cid:228) koskevaan menettelyyn. (1) EYVL L 74, 20. 3. 1992


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2125/99 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) ja Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Eurooppalaiselle maaöljyteollisuudelle annettava rahoitustuki.

eurovoc_concepts:
OPEC
economic support
energy crisis
environmental impact
environmental protection
greenhouse gas
petroleum policy

text: C 219 E/96 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 1999) Lentoyhti(cid:246)iden tapa veloittaa halvimmista meno-paluulipuistaan v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin normaalihintaisesta menolipusta ei ole lentoliikenteen kuljetus- ja rahtimaksuista 23. hein(cid:228)kuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2409/92 (1) annettujen yhteis(cid:246)n hinnoittelua koskevien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten vastainen. T(cid:228)m(cid:228)n asetuksen perusteella lentoyhti(cid:246)t voivat vapaasti m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) sek(cid:228) hintojensa tason ett(cid:228) rakenteen, jolloin niiden on mahdollista reagoida nopeasti markkinoihin. T(cid:228)m(cid:228) on johtanut voimakkaampaan kilpailuun ja erityisesti halvempiin loma-ajan hintoihin monilla reiteill(cid:228). Monet lentoyhti(cid:246)t myyv(cid:228)t ainoastaan meno- paluulippuja halvimpaan hintaan, koska olisi yksinkertaisesti kannattamatonta puolittaa liput ja myyd(cid:228) ne menolippuina puoleen hintaan. T(cid:228)llaiset liput ovat usein hintansa arvoisia, vaikka niist(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)isiin vain menolipun osuus. Asetuksen (ETY) N:o 2409/92 etuna on, ett(cid:228) se sallii lentoyhti(cid:246)iden reagoivan jatkuvasti kilpaillakseen muiden alalla toimivien kanssa. Monet uudet pienten kustannusten lentoyhti(cid:246)t tarjoavat t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) menolippuja hyvin edulliseen hintaan sek(cid:228) avoimen hinnoittelurakenteen, jossa hinta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ytyy jokaisen lentoreitin osuuden kustannusten perusteella. T(cid:228)m(cid:228) osoittaa sen, ett(cid:228) lentoyhti(cid:246)t kykenev(cid:228)t vastaamaan asiakkaiden toiveisiin, ja on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) niill(cid:228) s(cid:228)ilyy t(cid:228)llainen joustavuus. Ottaen huomioon hy(cid:246)dyt, jotka saavutetaan antamalla lentoyhti(cid:246)iden vahvistaa hintansa ja maksunsa markkinoiden tilanteen mukaan, komissio ei aio puuttua menolippuja koskevaan kysymykseen antamalla mink(cid:228)(cid:228)nlaisia lentoyhti(cid:246)it(cid:228) koskevia lis(cid:228)rajoituksia tai -vaatimuksia. (1) EYVL L 240, 24. 8. 1992. (2000/C 219 E/124) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2125/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Nelly Maes (Verts/ALE) ja Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle Aihe: Eurooppalaiselle maa(cid:246)ljyteollisuudelle annettava rahoitustuki (29. marraskuuta 1999) Maa(cid:246)ljyteollisuuden alalla tapahtuu jatkuvia muutoksia. Suuret yhti(cid:246)t fuusioituvat, raaka(cid:246)ljyn hinnat nousevat OPEC-kokouksissa tehtyjen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten seurauksena ja lehdiss(cid:228) tiedotetaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisin v(cid:228)liajoin uusista (cid:246)ljykentt(cid:228)l(cid:246)yd(cid:246)ist(cid:228). Vuoden 1973 (cid:246)ljykriisin synnytt(cid:228)m(cid:228) ilmapiiri n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) olevan lopullisesti takanap(cid:228)in. Viimeisten kahden vuosikymmenen aikana Euroopan komission energiapolitiikka on keskittynyt yh(cid:228) vahvemmin kolmeen aiheeseen, jotka ovat a) b) c) riitt(cid:228)v(cid:228)t energiavarat ymp(cid:228)rist(cid:246)yst(cid:228)v(cid:228)llisyys kilpailuaseman vahvistaminen. Onko neuvosto laatinut vuoden 1973 (cid:246)ljykriisin j(cid:228)lkeen rahoituksellisia tukitoimia eurooppalaista 1. (cid:246)ljyalaa varten? Jos n(cid:228)in ei ole, onko neuvosto tukenut kyseist(cid:228) alaa jollain muulla tavoin? Mit(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) aloitteet ovat 2. olleet? Jos n(cid:228)in on, voiko neuvosto antaa kattavan yleiskatsauksen rahoitustuesta, 3. maa(cid:246)ljyalalle on my(cid:246)nnetty vuodesta 1973 alkaen (eriteltyn(cid:228) ohjelmien ja yritysten mukaan)? jota eurooppalaiselle 4. Miten neuvosto perustelee rahoitustuen my(cid:246)nt(cid:228)misen eurooppalaiselle maa(cid:246)ljyalalle? Onko neuvosto sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) maa(cid:246)ljyalan tukeminen ei ole ristiriidassa hiilidioksidip(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen 5. torjumista koskevien toimien kanssa? 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/97 Vastaus (31. tammikuuta 2000) Neuvosto on tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246) on suuresti riippuvainen hiilivetypolttoaineista, niiden hy(cid:246)dynt(cid:228)mist(cid:228) on valvottava lyhyell(cid:228) ja pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). ja katsoo, ett(cid:228) Merkitt(cid:228)v(cid:228) osa yhteis(cid:246)n toimista on sis(cid:228)llytetty ohjelmiin, joiden avulla pyrit(cid:228)(cid:228)n energiapolitiikan t(cid:228)rkeim- piin tavoitteisiin eli toimitusvarmuuden, kilpailukyvyn ja ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelun varmistamiseen. Kyseisten ohjelmien kautta kansallisia energiapolitiikkoja t(cid:228)ydennet(cid:228)(cid:228)n komission ehdottamilla yhteis(cid:246)n toimilla. Vuodesta 1975 l(cid:228)htien hiilivetyjen alalle on annettu THERMIE-ohjelman puitteissa rahoitustukea hiilivety- jen turvallisen, puhtaan ja tehokkaan k(cid:228)yt(cid:246)n varmistamiseksi. Kyseisten tukitoimien yksityiskohdissa arvoisia parlamentin j(cid:228)seni(cid:228) pyydet(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)(cid:228)ntym(cid:228)(cid:228)n komission puoleen, joka vastaa ohjelmien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- panosta ja hallinnasta. Neuvosto on t(cid:228)ysin tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) kasvihuonekaasujen p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen v(cid:228)hent(cid:228)minen edellytt(cid:228)(cid:228) asianmu- kaisten toimien toteuttamista energia-alalla. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi neuvosto totesi toukokuussa 1998 antamissaan ilmastonmuutosta koskevissa p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228) (1), ett(cid:228) on sitouduttava pysyv(cid:228)sti energiatehokkuuteen ja ener- gians(cid:228)(cid:228)st(cid:246)(cid:246)n sek(cid:228) v(cid:228)hennett(cid:228)v(cid:228) paljon hiilt(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)vien energial(cid:228)hteiden k(cid:228)yt(cid:246)n ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutuksia. (1) Asiak. 8357/98 Presse 136. (2000/C 219 E/125) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2132/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Tilanne Saudi-Arabiassa Sek(cid:228) kansainv(cid:228)listen j(cid:228)rjest(cid:246)jen antamat tiedot ett(cid:228) Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomission hyv(cid:228)ksym(cid:228)t raportit (E/CN. 4/1998/44, kohdat 19 ja 21; E/CN. 4/1998/43, kohdat 13 ja 405; E/CN. 4/ 1998/68, kohdat 89 ja 92) osoittavat, kuinka uhattuja ihmisoikeudet ja perusvapaudet ovat Saudi- Arabiassa. Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomissio paljastaa etenkin mielivaltaiset vangitsemiset, kidutuksen, sieppaukset sek(cid:228) Saudi-Arabian viranomaisten harjoittamat mielivaltaiset pikateloitukset ilman oikeuden- k(cid:228)ynti(cid:228) (yli 70 vierasmaalaista on my(cid:246)s teloitettu vuonna 1997 Saudi-Arabiassa, jossa kuolemantuomiota sovelletaan jopa teon hetkell(cid:228) alaik(cid:228)isiin henkil(cid:246)ihin). Yleens(cid:228)kin Riadin viranomaiset k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t eritt(cid:228)in raskaita pakkotoimia poliittisia toisinajattelijoita (poliittiset puolueet on kokonaan kielletty) sek(cid:228) uskonnol- lisia v(cid:228)hemmist(cid:246)j(cid:228) kohtaan, ja lehdist(cid:246) on t(cid:228)ysin heid(cid:228)n valvonnassaan. Pid(cid:228)tykset mielipiderikoksista ovat koko ajan lis(cid:228)(cid:228)ntyneet. Amputointia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n edelleen yleisesti rankaisukeinona. Voisiko komissio ilmaista kantansa Saudi-Arabian tilanteesta? Mit(cid:228) komissio on tehnyt tai aikoo tehd(cid:228), jotta Saudi-Arabian viranomaiset kunnioittaisivat edes jossain m(cid:228)(cid:228)rin ihmisoikeuksia ja perusvapauksia? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Saudi-Arabian ihmisoikeustilanne on todellakin huolestuttava. Yhteis(cid:246)n ja Saudi-Arabian v(cid:228)lill(cid:228) ei ole mit(cid:228)(cid:228)n erityist(cid:228) sopimusta, joka tarjoaisi perustan suoralle n(cid:228)kemysten vaihdolle ja vuoropuhelulle. Euroopan talousyhteis(cid:246)n ja Persianlahden arabimaiden yhteisty(cid:246)neuvoston peruskirjan osapuolten v(cid:228)lisen yhteisty(cid:246)sopimuksen puitteissa on aloitettu s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llinen poliittinen vuoropuhelu yhteis(cid:246)n ja Persianlahden yhteisty(cid:246)neuvoston j(cid:228)senvaltioiden kanssa, joita ovat Arabiemiirikunnat, Saudi-Arabia, Bahrain, Qatar, Oman ja Kuwait