title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2203/99 van Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) aan de Commissie. Extreme armoede en sociale uitsluiting.

eurovoc_concepts: marginalisation poverty statistics

text: 1. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 219 E/117 De Commissie vindt echter dat de lage prijs van deze pendeldienst (250 drs/0,75 € van 05h00 tot 00h00 et 500 drs/1,25 € van 00h00 tot 5h00) en de rijtijd (10 minuten) voor reizigers die naar een Grieks eiland of een Griekse provinciestad willen waarmee Olympic Airways een verbinding onderhoudt geen redenen kunnen zijn om de voorkeur te geven aan de internationale diensten van deze maatschappij. In ieder geval stelt de Commissie vast dat na de liberalisering van de markt voor binnenlandse vluchten (1 april 1997) en de openstelling van de markt voor verbindingen met de Griekse eilanden (1 april 1998) Olympic Airways nu op de binnenlandse markt wordt beconcurreerd door pas opgerichte Griekse maatschappijen (b. v. Cronus Airlines, Air Greece. Deze maatschappijen opereren allemaal vanuit de terminal (cid:132)Oost(cid:148), en reizigers die vliegen met vanuit deze terminal opererende internationale luchtvaart- maatschappijen hebben op die manier aansluiting, zonder dat ze naar een andere terminal toe moeten. (2000/C 219 E/148) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2197/99 van Anna Karamanou (PSE) aan de Raad (30 november 1999) Betreft: Bestrijding van de honger in de wereld Het eerste verslag dat de FAO (Voedsel- en Landbouworganisatie van de Verenigde Naties) onlangs heeft gepubliceerd, geeft een zeer somber beeld van de toestand in de wereld omdat het in 1996 vooropgestelde doel, met name het aantal mensen dat honger lijdt tegen 2015 tot de helft verminderen, blijkbaar niet zal worden gehaald. In India bijvoorbeeld lijden 204 miljoen personen honger, in Noord-Korea en Mongoliº de helft van de bevolking, en in Cambodja, Laos en de landen ten zuiden van de Sahara een derde van de bevolking. Bovendien zijn wereldwijd twee kinderen op vijf ondervoed. De VN van hun kant hebben bepaald dat de ontwikkelde landen 0,7 % van hun BNP moeten besteden aan humanitaire hulp voor de ontwikkelingslanden. Kan de Raad meedelen of, en zo ja door welke EU-landen, deze maatregel wordt toegepast? in China 164 miljoen, Antwoord (31 januari 2000) I(cid:236)n de slotverklaring van de in november 1996 te Rome gehouden Wereldvoedseltop is de uitbanning van honger in alle landen en met name het halveren van het aantal mensen dat honger lijdt tegen het jaar 2015, als langetermijndoelstelling vastgesteld. De verwezenlijking van deze doelstelling zou voor de mensheid een grote vooruitgang betekenen. De Raad heeft in het kader van de armoedebestrijdingsmaatregelen een hoge prioriteit toegekend aan activiteiten die gericht zijn op een grotere voedselzekerheid. In dit verband is de Raad voornemens de resultaten van de binnenkort aan te vangen evaluatie van het functioneren van de verordening van juni 1996 betreffende voedselhulp en voedselzekerheid nauwlettend te bestuderen. Hij hoopt conclusies te kunnen trekken die zullen leiden tot een grotere kwaliteit en doelmatigheid van de activiteiten om de voedselzekerheid in de ontwikkelingslanden te waarborgen. De Raad beschikt niet over nauwkeurige gegevens betreffende de vorderingen die de lidstaten zouden maken in hun streven om 0,7 % van hun BNP te besteden aan ontwikkelingshulp. (2000/C 219 E/149) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2203/99 van Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Extreme armoede en sociale uitsluiting (29 november 1999) Artikel 137 van het Verdrag van Amsterdam biedt een nieuwe rechtsgrondslag voor de goedkeuring van maatregelen tegen sociale uitsluiting. Helaas beschikken wij niet over statistieken om de omvang van deze maatschappelijke realiteit te kunnen vaststellen en op doeltreffende wijze allen te bereiken die met sociale uitsluiting en/of extreme armoede worden geconfronteerd. C 219 E/118 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 1. 8. 2000 Welke maatregelen denkt de Commissie te nemen om meer begrip voor sociale uitsluiting en extreme armoede te kweken? Welke initiatieven denkt de Commissie te ontplooien om deze verschijnselen in het licht van artikel 137 van het Verdrag te bestrijden, rekening houdend met de verplichtingen die in 1995 op de Top van Kopenhagen over sociale ontwikkeling zijn aangegaan? Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (5 januari 2000) De Commissie is het eens met de geachte afgevaardigde dat betrouwbare indicatoren een statistieken van groot belang zijn voor een versterking van het beleid en de maatregelen tegen sociale uitsluiting en armoede. Sociale uitsluiting en armoede zijn veelzijdige problemen die in de loop der tijd veranderingen ondergaan en daarom zijn er uitgebreide gegevens en indicatoren nodig die over een langere periode geanalyseerd kunnen worden (longitudinale analyse). De gegevens en indicatoren dienen tevens seksespecifiek te zijn. In tal van lidstaten en op het niveau van de Gemeenschap wordt getracht om tot een betere benutting van de beschikbare gegevens en tot een verbetering van de gegevens te komen. In het verlengde van een in januari 1998 te Stockholm gehouden vergadering van een groep vooraanstaande specialisten op het gebied van statistieken over sociale uitsluiting en armoede uit de Gemeenschap is een communautaire Task Force opgericht. De werkzaamheden van de Task Force mondden uit een eerste reeks richtsnoeren voor de verbetering van de statistieken en indicatoren over armoede en sociale uitsluiting in de lidstaten en op het niveau van de Gemeenschap. Met deze richtsnoeren, die goedgekeurd zijn op een vergadering van de Directeuren-generaal van de nationale bureaus voor de statistiek, wordt nu gewerkt (1). Communautaire samenwerking kan hier een belangrijke bijdrage leveren en als gevolg van de nieuwe bepalingen in het EG- Verdrag (artikel 137 voorheen artikel 118) is het aantal activiteiten reeds toegenomen en zal steeds meer worden gedaan. In 1999 is de Commissie met alle betrokkenen een brede discussie aangegaan over een strategie van de Gemeenschap tegen sociale uitsluiting en over de prioriteiten bij de realisatie van die strategie en de reikwijdte van de activiteiten van de Gemeenschap. Deze discussies hebben bevestigd wat ook op de in 1995 in Kopenhagen gehouden Wereldtop over sociale ontwikkeling naar voren is gekomen, namelijk dat de (cid:132)volledige participatie en sociale integratie van alle mensen in de samenleving(cid:148) het grondbeginsel is van een integrerende en samenhangende maatschappij. Het opstarten van de strategie en de activiteiten zal een prioriteit zijn in het werkprogramma van de Commissie voor het jaar 2000. Het is de bedoeling dat in de strategie en het programma plaats wordt ingeruimd voor het oogmerk van een versterkte samenwerking op het gebied van statistieken en indicatoren. De Commissie zal binnenkort een nummer van (cid:132)Statistics in focus(cid:148) getiteld (cid:132)Sociale uitsluiting in de lidstaten(cid:148) publiceren. (1) Statistical Programme Committee document nr. 98/31/2-11/98. (2000/C 219 E/150) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2206/99 van Antonio Tajani (PPE-DE) aan de Commissie (29 november 1999) Betreft: Strijd tegen synthetische drugs: communautaire initiatieven en tenuitvoerlegging van de resolutie van het Europees Parlement In Italiº is andermaal onrust ontstaan over de verkoop en consumptie van synthetische drugs, die momenteel de markt hebben overspoeld en vooral door jongeren worden gebruikt. Elk jaar worden 180. 000 ecstasypillen in beslag genomen ten belope van 5 % van het totale gebruik. In 1998 heeft het Europees Parlement (in zijn resolutie over de controle op nieuwe synthetische drugs (cid:129) PB C 167 van 1. 6. 1998) het urgente karakter van het probleem inzake de verkoop en consumptie van nieuwe synthetische drugs aan de orde gesteld en zowel de lidstaten als de Commissie verzocht verdere kennis over het gebruik van deze drugs te verzamelen, met name over de werkingen en bijwerkingen ervan, alsmede over de eventuele schade die op lange termijn optreedt, en onderzoek op dit gebied te stimuleren


title: QUESTION ÉCRITE E-2175/99 posée par Umberto Bossi (TDI) à la Commission. Marquage des produits DOP et IGP.

eurovoc_concepts:
Community certification
Italy
agricultural product
designation of origin
foodstuff

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/13 Le rŁglement susmentionnØ a ØtØ approuvØ (cid:224) l(cid:146)unanimitØ par les (cid:201)tats membres, aprŁs avis conforme 3. du Parlement. Comme indiquØ ci-dessus, ce ne sont pas les nouveaux critŁres, en tant que tels, qui motivent l(cid:146)irrecevabilitØ de la proposition italienne, mais bien le non respect des dispositions du paragraphe 4, de l(cid:146)article 4, ØvoquØ ci-dessus. Les critŁres figurant aux paragraphes 5 et 6, de l(cid:146)article 4 du mŒme rŁglement ne crØent de prØjudice 4. pour aucun (cid:201)tat membre. (1) JO L 161 du 26. 6. 1999. (2000/C 280 E/012) QUESTION (cid:201)CRITE E-2171/99 posØe par John McCartin (PPE-DE) (cid:224) la Commission (29 novembre 1999) Objet: Interception de tØlØcommunications par les services de renseignements britanniques Selon certaines informations, les services de renseignements britanniques interceptent toutes les commu- nications (cid:224) destination et en provenance d(cid:146)Irlande. La Commission pourrait-elle Øtablir quelles sont les consØquences de ces activitØs pour la cohØsion politique de l(cid:146)Union? Par ailleurs, quelles sont les consØquences de telles interceptions sur le droit des entreprises commerciales d(cid:146)Øtablir librement des communications internationales et au sein de l(cid:146)UE et quelles en sont les consØquen- ces, pour les citoyens, en ce qui concerne leurs communications privØes ou commerciales sensibles? La Commission peut-elle demander aux autoritØs britanniques si ces informations sont exactes et, dans l(cid:146)affirmative, si les Britanniques espionnent de la mŒme fa(cid:231)on tous les autres (cid:201)tats membres de l(cid:146)UE? Pourrait-elle indiquer Øgalement si ces activitØs ne constituent pas une violation de la rØglementation de l(cid:146)UE? RØponse donnØe par M. Vitorino au nom de la Commission (27 janvier 2000) La Commission n(cid:146)a pas ØtØ informØe du problŁme auquel l(cid:146)Honorable Parlementaire fait rØfØrence. Quoi qu(cid:146)il en soit, la Commission estime ne pas Œtre compØtente pour traiter de la question posØe, qui relŁve exclusivement des autoritØs nationales concernØes. La Commission reste nØanmoins attentive (cid:224) la dØfense des intØrŒts de la CommunautØ et condamne toutes les formes d(cid:146)atteinte (cid:224) l(cid:146)intØgritØ des communications effectuØes au sein des institutions ou entre elles, ou par des entreprises commerciales ou des citoyens (cid:224) l(cid:146)extØrieur ou (cid:224) l(cid:146)intØrieur de l(cid:146)Union. (2000/C 280 E/013) QUESTION (cid:201)CRITE E-2175/99 posØe par Umberto Bossi (TDI) (cid:224) la Commission (29 novembre 1999) Objet: Marquage des produits DOP et IGP Certains organismes de certification, autorisØs par le ministŁre italien des Ressources agricoles et forestiŁres pour les DOP et pour l(cid:146)apposition de la marque d(cid:146)identification DOP sur le produit, feraient appel aux services des consortiums de tutelle eux-mŒmes en qualitØ d(cid:146)organismes externes. Le matØriel de marquage ((cid:224) feu ou par d(cid:146)autres mØthodes), utilisØ pour la certification, ne serait donc pas dØtenu par l(cid:146)organisme de certification mais par les consortiums, dØpourvus, quant (cid:224) eux, de licence de certification. La procØdure C 280 E/14 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 adoptØe n(cid:146)a pas de pendant logique dans les prescriptions gØnØrales et dØtaillØes de la norme EN 45011 que l(cid:146)organisme de certification est tenu de respecter pour Œtre reconnu aux niveaux national et europØen comme compØtent et digne de foi dans l(cid:146)application du systŁme de certification DOP. ConformØment aux dispositions contenues dans les rŁglements (CEE) 2081/92 (1) et 2082/92 (2), les consortiums ne rØpon- draient donc pas aux exigences requises dans les dispositions susmentionnØes EN 45011 car, n(cid:146)Øtant pas les des organismes «tiers», organismes de certification privØs, recourant aux services des consortiums, perdraient leurs caractØristiques d(cid:146)indØpendance, d(cid:146)impartialitØ et leur qualitØ de tiers, indispensables pour Œtre titulaires de fonctions de contr(cid:244)le de conformitØ. ils ne permettraient pas de garantir l(cid:146)impartialitØ des contr(cid:244)les. En outre, 1. La Commission peut-elle prØciser si elle a connaissance de ce qui prØcŁde? 2. Les accords ad hoc qui rŁglent les rapports entre organismes privØs et consortiums de tutelle peuvent-ils Œtre divulguØs et/ou remis (cid:224) quiconque en demande copie, dans le respect des rŁgles ØlØmentaires de transparence? 3. Les consortiums de tutelle, en tant qu(cid:146)organismes dØpourvus des conditions prØalables nØcessaires peuvent-ils Œtre employØs dans des activitØs et des services qui relŁvent de la stricte compØtence des organismes de certification privØs? 4. La Commission estime-t-elle lØgitimes les dispositions qui, conformØment (cid:224) un accord entre organismes de certification et consortiums de tutelle, contraignent Øgalement les sujets non-adhØrents (cid:224) un consortium (cid:224) s(cid:146)adresser aux consortiums de tutelle eux-mŒmes pour obtenir le marquage du produit DOP? (cid:201)tant donnØ les anomalies susmentionnØes, la Commission ne juge-t-elle pas opportun d(cid:146)adopter des 5. mesures (cid:224) l(cid:146)Øgard du gouvernement italien, (cid:224) l(cid:146)origine directe des Ønormes prØjudices Øconomiques qu(cid:146)a (cid:224) subir une partie des producteurs qui, bien que respectant strictement le cahier des charges pour obtenir le marquage de leurs produits sont tenus de payer une structure concurrente et, dans certains cas, sont tout simplement privØs de la marque de conformitØ? (1) (2) JO L 208 du 24. 7. 1992, p. 1. JO L 208 du 24. 7. 1992, p. 9. RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (20 janvier 2000) La Commission n(cid:146)a pas ØtØ informØe par les autoritØs italiennes de ce qui est ØnoncØ par l(cid:146)Honorable 1. Parlementaire. La Commission n(cid:146)a pas connaissance non plus des accords entre organismes privØs et Consorzi di 2. tutela, car il s(cid:146)agit d(cid:146)une question relevant uniquement du droit interne. 3. En ce qui concerne la question de savoir si les Consorzi di tutela peuvent Œtre employØs dans des activitØs et des services que relŁvent de la stricte compØtence des organismes de certification privØs, la Commission rappelle (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire ce qui a ØtØ rØpondu (cid:224) sa question Øcrite E-1845/99 (1). (cid:192) partir du 1er janvier 1998, pour Œtre agrØØs par un (cid:201)tat membre aux fins de l(cid:146)application du prØsent rŁglement, les organismes doivent remplir les conditions dØfinies dans la norme EN 45011 du 26 juin 1989 (norme qui a ØtØ modifiØe le 18 fØvrier 1998). Les exigences de cette norme Øtant strictes, la Commission considŁre difficile qu(cid:146)elles puissent Œtre satisfaites par un «Consorzio di tutela», qui est normalement constituØ des mŒmes producteurs qui seraient soumis au contr(cid:244)le prØvu (cid:224) l(cid:146)article 10 susmentionnØ. Le rŁglement (CEE) no 2081/92 du Conseil, du 14 juillet 1992, relatif (cid:224) la protection des indications gØographiques et des appellations d(cid:146)origine des produits agricoles et des denrØes alimentaires, prØvoit Øgalement que, si une structure de contr(cid:244)le fait appel (cid:224) un organisme tiers pour rØaliser certains contr(cid:244)les, 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/15 ce dernier doit prØsenter les mŒmes garanties visØes (cid:224) l(cid:146)article 10, paragraphe 3. Dans ce cas, les services de contr(cid:244)le dØsignØs ou les organismes privØs agrØØs demeurent, toutefois, responsables vis-(cid:224)-vis de l(cid:146)(cid:201)tat membre en ce qui concerne tous les contr(cid:244)les. Les seules conditions (cid:224) respecter afin d(cid:146)Œtre legitimØ (cid:224) utiliser une dØnomination protØgØe en tant 4. qu(cid:146)appellation d(cid:146)origine protØgØe (AOP) ou indication gØographique protØgØe (IGP) sont celles dØcrites dans le cahier des charges. Si le cahier des charges prØvoit que le marquage d(cid:146)un certain produit soit effectuØ par un certain organisme, une telle disposition est certainement lØgitime, que le requØrant soit membre ou non de l(cid:146)organisme chargØ du marquage. 5. La Commission n(cid:146)a pas connaissance d(cid:146)anomalies dans le systŁme des contr(cid:244)les. Elle tient (cid:224) rappeler (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire, tel qu(cid:146)indiquØ dans la rØponse (cid:224) sa question Øcrite E-2066/99 (2), que les instances nationales disposent d(cid:146)une marge de man(cid:156)uvre discrØtionnaire, conformØment (cid:224) la lettre de l(cid:146)article 10 du rŁglement (CEE) no 2081/92, lors de la dØsignation des structures de contr(cid:244)le inhØrentes (cid:224) chaque dØnomination protØgØe. Un (cid:201)tat membre doit retirer l(cid:146)agrØment d(cid:146)un organisme de contr(cid:244)le lorsque les conditions visØes (cid:224) l(cid:146)article 10, paragraphes 2 et 3, du rŁglement (CEE) no 2081/92, ne sont plus remplies. La Commission voudrait indiquer incidemment (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire que les prØoccupations et griefs formulØs ont longuement ØtØ examinØs dans le passØ par la Commission, suite au dØp(cid:244)t d(cid:146)une plainte Ømanant d(cid:146)opØrateurs impliquØs dans l(cid:146)Ølaboration du fromage «Grana Padano». Ladite plainte a fait l(cid:146)objet d(cid:146)une dØcision formelle de classement le 13 octobre 1999. (1) (2) JO C 225 E du 8. 8. 2000, p. 27. JO C 225 E du 8. 8. 2000, p. 46. (2000/C 280 E/014) QUESTION (cid:201)CRITE E-2176/99 posØe par Monica Frassoni (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (29 novembre 1999) Objet: Construction d(cid:146)un mØtro (cid:224) Brescia, Italie La municipalitØ de Brescia envisage la construction d(cid:146)un mØtro. Elle a adoptØ, le 26 juillet 1999, par arrŒtØ municipal no 137, un projet de principe concernant cette rØalisation, en dØpit du fait que l(cid:146)on ne sache pas avec certitude quels seront les crØdits de financement. En effet, alors que le coßt de la construction, calculØ sur la base de rØalisations europØennes analogues, est d(cid:146)environ 1 215 milliards de lires, seule une premiŁre tranche de 165 milliards de lires est disponible (1). Le choix du mØtro en tant que mode de transport va (cid:224) l(cid:146)encontre du plan rØgulateur gØnØral et du plan urbain de trafic rØcemment adoptØs par la municipalitØ, qui prØvoient un systŁme de tramway lØger, beaucoup plus adaptØ et justifiØ pour une ville de dimension moyenne (200 000 habitants), telle que Brescia. L(cid:146)adoption d(cid:146)un systŁme de transports publics de surface a ØtØ notamment reconfirmØe par les Øtudes supplØmentaires commandØes par la municipalitØ (cid:224) une firme anglaise aprŁs l(cid:146)adoption du PRG, Øtudes qui ont conduit (cid:224) la prØvision de deux lignes d(cid:146)autobus (lignes (cid:224) haute mobilitØ) dont le projet de rØalisation a ØtØ rØcemment confiØ. Ce systŁme, qui devrait Œtre fonctionnel d(cid:146)ici (cid:224) deux ans, est destinØ aux mŒmes usagers que le mØtro. Un recours contre l(cid:146)arrŒtØ municipal d(cid:146)adoption du projet de mØtro a ØtØ introduit auprŁs de la Cour des comptes par les Verts de Brescia en date du 15. 10. 1999 et un recours analogue a ØtØ introduit au CIPE, en date du 27. 9. 1999. Les directives concernant l(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)incidence des projets sur l(cid:146)environnement 85/337/CEE (2) et 97/11/CE (3) incluent les mØtros dans les ouvrages figurant (cid:224) l(cid:146)annexe II ou parmi les ouvrages pour lesquels les (cid:201)tats membres peuvent estimer requise la procØdure d(cid:146)Øvaluation. La Cour de justice a rØcemment statuØ que dans le cas d(cid:146)ouvrages figurant (cid:224) l(cid:146)annexe II des directives susmentionnØes, un (cid:201)tat membre n(cid:146)a pas le pouvoir de dispenser ni d(cid:146)exclure un projet de la procØdure d(cid:146)Øvaluation dŁs lors qu(cid:146)il a des incidences notables sur l(cid:146)environnement, notamment du fait de sa nature, de sa dimension ou de sa localisation (4). (cid:201)tant donnØ sa dimension et sa localisation, ce projet de mØtro ne peut qu(cid:146)avoir une incidence notable. L(cid:146)Øvaluation a notamment pour r(cid:244)le de prendre en considØration des solutions de remplacement et d(cid:146)indiquer les principales raisons de ce choix plut(cid:244)t que d(cid:146)un autre (5)


title: Commission Regulation (EC) No 2514/1999 of 29 November 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 30. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 305/1 I (Acts whose publication is obligatory) COMMISSION REGULATION (EC) No 2514/1999 of 29 November 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, (2) Having regard to the Treaty establishing the European Community, in compliance with the above criteria, the standard import values must be fixed at the levels set out in the Annex to this Regulation, Having regard to Commission Regulation (EC) No 3223/94 of 21 December 1994 on detailed rules for the application of the last import arrangements amended by Regulation (EC) No 1498/98 (2), and in particular Article 4 (1) thereof, fruit and vegetables (1), as for HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Whereas: (1) Regulation (EC) No 3223/94 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilateral trade nego- tiations, the criteria whereby the Commission fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipulated in the Annex thereto; The standard import values referred to in Article 4 of Regula- tion (EC) No 3223/94 shall be fixed as indicated in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 30 November 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 29 November 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 66. (2) OJ L 198, 15. 7. 1998, p. 4. L 305/2 EN Official Journal of the European Communities 30. 11. 1999 to the Commission Regulation of 29 November 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables ANNEX CN code 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Third country code (1) Standard import value (EUR/100 kg) 052 204 999 052 628 999 052 999 204 999 052 999 052 528 600 999 039 052 060 400 404 804 999 052 064 400 999 81,0 59,5 70,3 158,7 134,8 146,8 92,0 92,0 63,2 63,2 51,3 51,3 55,9 77,3 71,7 68,3 90,7 65,1 34,4 84,2 71,4 26,8 62,1 148,2 60,2 91,2 99,9 (1) Country nomenclature as fixed by Commission Regulation (EC) No 2645/98 (OJ L 335, 10. 12. 1998, p. 22). Code ‘999’ stands for ‘of other origin’


title: PERGUNTA ESCRITA E-2187/99 apresentada por Christos Folias (PPE-DE) e Ioannis Marínos (PPE-DE) à Comissão. O Tratado de Amesterdão e o desporto.

eurovoc_concepts:
EU policy
Treaty of Amsterdam
professional sport
sports body

text: 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/149 Resposta dada pelo Sr. Vitorino em nome da Comissªo (30 de Novembro de 1999) Remete-se a aten(cid:231)ªo da Senhora Deputada para a resposta (cid:224) pergunta escrita P-2703/97 do Senhor Deputado Florio (1). (1) JO C 60 de 25. 2. 1998. (2000/C 170 E/181) PERGUNTA ESCRITA E-2174/99 apresentada por Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (29 de Novembro de 1999) Objecto: Actos legislativos suscept(cid:237)veis de alterar as condi(cid:231)ıes de concorrŒncia Caso um regulamento conceda, sem qualquer justifica(cid:231)ªo clara, uma redu(cid:231)ªo de direitos aduaneiros (cid:224)s matØrias-primas utilizadas por uma œnica empresa dentro de um grupo que se dedica (cid:224) mesma actividade, como qualificaria a Comissªo semelhante situa(cid:231)ªo? Resposta dada pelo Sr. Monti em nome da Comissªo (6 de Dezembro de 1999) A Comissªo nªo tem por hÆbito responder a perguntas meramente hipotØticas. (2000/C 170 E/182) PERGUNTA ESCRITA E-2187/99 apresentada por Christos Folias (PPE-DE) e Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (29 de Novembro de 1999) Objecto: O Tratado de Amesterdªo e o desporto Se bem que tenha visto a sua import(cid:226)ncia reconhecida, o desporto ficou de facto fora do Tratado. A declara(cid:231)ªo no 29 anexa ao acto final do Tratado de Amesterdªo nªo permite que a Comunidade empreenda qualquer ac(cid:231)ªo em matØria de desporto. Tendo em conta a dimensªo social do desporto, profissional ou amador, em particular no que diz respeito (cid:224) forma(cid:231)ªo da identidade, (cid:224) aproxima(cid:231)ªo dos povos e (cid:224) promo(cid:231)ªo dos ideais ol(cid:237)mpicos assim como (cid:224) sua dimensªo econ(cid:243)mica com a cria(cid:231)ªo de novos postos de trabalho. Pergunta-se (cid:224) Comissªo: 1. se considera necessÆrio que a Comunidade desenvolva ac(cid:231)ıes com vista a encorajar a coopera(cid:231)ªo entre os Estados-membros ou a coopera(cid:231)ªo com pa(cid:237)ses terceiros, assim como suplementar a ac(cid:231)ªo dos Estados-membros, tal como se faz, por exemplo, no dom(cid:237)nio da cultura. Se tem informa(cid:231)ıes sobre eventuais resultados prÆticos, alcan(cid:231)ados atØ ao momento, decorrentes da declara(cid:231)ªo supra. 2. Em caso afirmativo, se tenciona, por ocasiªo da ConferŒncia Interparlamentar, propor a inclusªo do desporto no novo Tratado e a cria(cid:231)ªo do respectivo cap(cid:237)tulo? 3. Dispıe da estrutura necessÆria para dar corpo a uma eventual pol(cid:237)tica comunitÆria para o desporto? C 170 E/150 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 6. 2000 Resposta dada por Viviane Reding em nome da Comissªo (20 de Dezembro de 1999) Desde a declara(cid:231)ªo de Amesterdªo relativa ao desporto, a Comissªo iniciou uma reflexªo sobre a evolu(cid:231)ªo e as perspectivas da ac(cid:231)ªo comunitÆria no dom(cid:237)nio do desporto. Este exerc(cid:237)cio de consulta foi conclu(cid:237)do com a organiza(cid:231)ªo do Congresso do Desporto Europeu, em Ol(cid:237)mpia (GrØcia), em Maio de 1999. Tendo em conta nomeadamente as conclusıes deste Congresso, a Comissªo adoptou, em 1 de Dezembro de 1999, um relat(cid:243)rio sobre o desporto (1), que foi transmitido ao Conselho Europeu de Hels(cid:237)nquia. Neste relat(cid:243)rio, sublinha-se a necessidade de refor(cid:231)ar a dimensªo social e educativa do desporto a todos os n(cid:237)veis de interven(cid:231)ªo: em primeiro lugar ao n(cid:237)vel das organiza(cid:231)ıes desportivas, mas tambØm das inst(cid:226)ncias nacionais e europeias. Este refor(cid:231)o passa igualmente pela cria(cid:231)ªo de uma envolvente jur(cid:237)dica estÆvel para o desporto, que terÆ em conta simultaneamente a dimensªo econ(cid:243)mica do desporto e certas caracter(cid:237)sticas pr(cid:243)prias (cid:224)s actividades desportivas que constituem a sua especificidade. Nesta fase, a Comissªo nªo considerou oportuno levantar a questªo da inclusªo do desporto no Tratado CE, no documento que apresentou (cid:224) ConferŒncia Intergovernamental. A Comissªo dispıe de uma Unidade «Desporto» no seio da Direc(cid:231)ªo-Geral «Educa(cid:231)ªo e Cultura». Esta unidade poderÆ ser refor(cid:231)ada em fun(cid:231)ªo dos desenvolvimentos relativos (cid:224) ac(cid:231)ªo comunitÆria no dom(cid:237)nio do desporto. (1) COM(1999) 644 final. (2000/C 170 E/183) PERGUNTA ESCRITA P-2191/99 apresentada por Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Consumo de bebidas alco(cid:243)licas nas aeronaves (19 de Novembro de 1999) Em alguns pa(cid:237)ses da Europa tŒm vindo a registar-se com cada vez maior frequŒncia alterca(cid:231)ıes no interior das aeronaves devido a um consumo excessivo de bebidas alco(cid:243)licas, o que pode p(cid:244)r em perigo a seguran(cid:231)a dos pr(cid:243)prios voos. Tem a Comissªo conhecimento destes incidentes? Tenciona a Comissªo adoptar medidas no que respeita ao consumo de bebidas alco(cid:243)licas nas aeronaves? Resposta dada pela ComissÆria L. de Palacio em nome da Comissªo (1 de Dezembro de 1999) A Comissªo tem conhecimento dos problemas de seguran(cid:231)a decorrentes do consumo excessivo de Ælcool nos aviıes. Em colabora(cid:231)ªo com as partes interessadas e com as autoridades nacionais, estÆ a estudar as medidas que poderªo ser tomadas para fazer frente a esta situa(cid:231)ªo relativamente recente. Entre as medidas previs(cid:237)veis figura, em primeiro lugar, o est(cid:237)mulo ao aumento do nœmero de pessoal de cabina e (cid:224) adapta(cid:231)ªo da sua forma(cid:231)ªo. (cid:201), com efeito, este pessoal, sob a autoridade do comandante de bordo, que tem a responsabilidade da seguran(cid:231)a na cabina da aeronave. Importa, pois, facultar-lhe os meios adequados para reagir contra as agressıes de alguns passageiros. Poderiam tambØm ser feitas recomenda(cid:231)ıes aos operadores quanto (cid:224) quantidade de Ælcool distribu(cid:237)da a bordo das aeronaves e, principalmente, nos voos de longo curso. A Comissªo vai aprofundar estas reflexıes e as solu(cid:231)ıes poss(cid:237)veis numa comunica(cid:231)ªo sobre a protec(cid:231)ªo dos passageiros, que pretende adoptar ap(cid:243)s ampla consulta (cid:224)s partes interessadas


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2212/99 esittäjä(t): Gérard Deprez (PPE-DE) komissiolle. Turkin ja Yhdysvaltojen välinen vapaakauppasopimushanke.

eurovoc_concepts:
European Union
Türkiye
United States
bilateral agreement
customs union
free movement of goods
non-tariff barrier
tariff barrier

text: 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/123 (2000/C 219 E/153) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2212/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): GØrard Deprez (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Turkin ja Yhdysvaltojen v(cid:228)linen vapaakauppasopimushanke Onko komissio tietoinen Turkin ja Yhdysvaltojen v(cid:228)lisest(cid:228) vapaakauppasopimushankkeesta (S. 1746), jonka senaattori Moynihan esitteli Yhdysvaltojen senaatille 18. lokakuuta 1999? Teksti pit(cid:228)(cid:228) sis(cid:228)ll(cid:228)(cid:228)n Yhdysvaltojen ja Turkin kahdenv(cid:228)lisen sopimuksen, jonka tarkoituksena on v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) ja lopulta poistaa tulliesteet ja kaupan tekniset esteet sek(cid:228) mahdollisesti luoda vapaakauppasopimus Yhdysvaltojen ja Turkin v(cid:228)lille. Kykeneek(cid:246) komissio arvioimaan t(cid:228)m(cid:228)n Yhdysvaltojen senaatin lakiesityshankkeen mahdollisia vaikutuksia Euroopan unionin ja Turkin v(cid:228)liselle tulliliittosopimukselle? Jos Yhdysvaltojen kongressi hyv(cid:228)ksyy t(cid:228)m(cid:228)n lakiesityksen, mit(cid:228) seurauksia sill(cid:228) on Turkin asemalle Euroopan unionin j(cid:228)senehdokkaana? G(cid:252)nter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1999) Komissio ei ole saanut tarkempia tietoja arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemasta hankkeesta, eik(cid:228) sill(cid:228) ole k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n senaattori Moynihanin ehdotuksen teksti(cid:228) kokonaisuudessaan. Yhdysvalloissa n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kuitenkin usein ilmenev(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)nkaltaisia aloitteita. Turkki ja Euroopan yhteis(cid:246) ovat 31. muodostamasta vapaakauppa-aluetta Yhdysvaltojen kanssa. joulukuuta 1995 l(cid:228)htien olleet tulliliitossa, ja t(cid:228)m(cid:228) est(cid:228)(cid:228) Turkkia Tulliliittoa perustettaessa sopimuspuolet ottavat k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n yhteisen tullipolitiikan ja yhteisen ulkoisen tullitariffin sek(cid:228) luopuvat itsem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)misoikeudestaan t(cid:228)ll(cid:228) alalla. Koska Turkin ja Yhdysvaltojen vapaakauppa-aluetta ei Turkin osalta voida toteuttaa, Yhdysvaltojen kongressin mahdollinen t(cid:228)m(cid:228)n ehdotuksen hyv(cid:228)ksyminen olisi yksipuolinen toimi, joka ei voisi sitoa Turkkia eik(cid:228) n(cid:228)in ollen vaikuttaisi mitenk(cid:228)(cid:228)n sen Euroopan unionin j(cid:228)senyysehdokkuuteen. (2000/C 219 E/154) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2215/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Enrico Ferri (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: RAI:n ohjelmien vastaanottamisen est(cid:228)minen ja palvelujen vapaa liikkuvuus RAI-yhti(cid:246)ll(cid:228) on yh(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)n(cid:228) (cid:148)koodata(cid:148) er(cid:228)(cid:228)t elokuvat, urheilutapahtumat ja muut televisio-ohjelmat siten, ett(cid:228) ne eiv(cid:228)t v(cid:228)lity ulkomailla oleville katsojille. 1. a) b) c) Voiko komissio kertoa, pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) se sis(cid:228)markkinoita koskevat periaatteet huomioon ottaen tuomittavana sit(cid:228), ett(cid:228) rajat ylitt(cid:228)vien ohjelmien vastaanottaminen estet(cid:228)(cid:228)n koodaamalla, mik(cid:228) on vastoin EY:n perustamissopimuksen 49 artiklassa (entisess(cid:228) 59 artiklassa) tarkoitettua periaatetta palvelujen vapaasta liikkuvuudesta? eik(cid:246) t(cid:228)llainen ulkomailla asuvien henkil(cid:246)iden ja muiden unionin kansalaisten syrjiminen ole erityisen tuomittavaa, jos otetaan huomioon, ett(cid:228) ulkomailla asuessaan heill(cid:228) ei ole mahdollisuutta hankkia salauksen purkamiseen tarvittavaa dekooderia vaikka niin haluaisivatkin? eik(cid:246) mainittu k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) ole jyrk(cid:228)ss(cid:228) ristiriidassa (cid:148)Televisio ilman rajoja(cid:148) -direktiivin 3 a artiklan kirjaimen ja hengen kanssa, kun kyseisess(cid:228) artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) jokaisen j(cid:228)senvaltion on varmis- tettava t(cid:228)rkeiden tapahtumien l(cid:228)hett(cid:228)minen koodaamattomassa muodossa? Itse asiassa Italian 3 a artiklan tarkoittamassa mieless(cid:228) yleisiksi m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)t tapahtumat (Italian jalkapalloliiga, Euroopan Cupin ottelut ja Formula 1 -kisat) ovat juuri niit(cid:228), joiden vastaanottaminen ulkomailla on estetty


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2206/99 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. Synteettisten huumeiden vastainen taistelu: yhteisön aloitteet ja Euroopan parlamentin päätöslauselman soveltaminen.

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction

text: C 219 E/118 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 Mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) tarkemman tiedon saamiseksi sosiaalisesta syrj(cid:228)ytymisest(cid:228) ja (cid:228)(cid:228)rimm(cid:228)isest(cid:228) k(cid:246)yhyydest(cid:228)? Mit(cid:228) aloitteita komissio aikoo tehd(cid:228) Amsterdamin sopimuksen 137 artiklan valossa n(cid:228)iden ilmi(cid:246)iden korjaamiseksi, kun otetaan huomioon K(cid:246)(cid:246)penhaminassa vuonna 1995 kokoontuneen sosiaalista kehityst(cid:228) k(cid:228)sitelleen huippukokouksen lupaukset? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2000) Komissio on arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kanssa yht(cid:228) mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) tarvitaan luotettavia indikaattoreita ja tilastotietoja, jotta voitaisiin vahvistaa toimintalinjoja ja toimenpiteit(cid:228) sosiaalisen syrj(cid:228)ytymisen ja k(cid:246)yhyyden torjumiseksi. Sosiaalinen syrj(cid:228)ytyminen ja k(cid:246)yhyys ovat moniulotteisia ongelmia, jotka muuttuvat ajan mittaan, ja siksi tarvitaan kattavia tietoja ja indikaattoreita, joita voidaan analysoida pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Tiedoissa ja indikaattoreissa on my(cid:246)s otettava huomioon naisten ja miesten tasa-arvo. Monissa j(cid:228)senvaltioissa ja yhteis(cid:246)n tasolla pyrit(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n nykyisi(cid:228) tietoja paremmin ja my(cid:246)s parantamaan tietojen tasoa. Tukholmassa tammikuussa 1998 pidetyss(cid:228) yhteis(cid:246)n korkean tason asiantuntijoiden kokouksessa k(cid:228)siteltiin sosiaalista syrj(cid:228)ytymist(cid:228) ja k(cid:246)yhyytt(cid:228) koskevia tilastoja, ja kokouksen j(cid:228)lkeen perustettiin yhteis(cid:246)n tason erityisryhm(cid:228). Ryhm(cid:228)n ty(cid:246)n tuloksena on annettu ensimm(cid:228)iset suuntaviivat, jotka vahvistettiin kansallisten tilastolaitosten p(cid:228)(cid:228)johtajien kokouksessa ja joiden avulla pyrit(cid:228)(cid:228)n parantamaan k(cid:246)yhyytt(cid:228) ja sosiaalista syrj(cid:228)ytymist(cid:228) koskevia tilastoja ja indikaattoreita j(cid:228)senvaltioissa sek(cid:228) yhteis(cid:246)n tasolla. Suuntaviivojen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano on meneill(cid:228)(cid:228)n (1). Yhteis(cid:246)n yhteisty(cid:246)ll(cid:228) on mahdollista vaikuttaa asiaan merkitt(cid:228)v(cid:228)sti, ja toiminta on lis(cid:228)(cid:228)ntynyt ja tehostuu jatkuvasti EY:n perustamissopimuksen uusien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten nojalla (137 artikla, entinen 118 artikla). Vuoden 1999 aikana komissio k(cid:228)vi kaikkien asianosaisten kanssa laajoja keskusteluja yhteis(cid:246)n strategiasta sosiaalisen syrj(cid:228)ytymisen torjumiseksi sek(cid:228) yhteis(cid:246)n toimien painopisteist(cid:228) ja laajuudesta strategian t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa. N(cid:228)iss(cid:228) keskusteluissa on vahvistettu kaikki v(cid:228)est(cid:246)nosat paremmin huomioivan ja yhteenkuuluvutta lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n yhteiskunnan perusperiaatteeksi (cid:148)yhteiskunnan kaikkien j(cid:228)senten t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen osallistuminen ja sosiaalinen integroituminen(cid:148), mik(cid:228) oli tuotu esiin my(cid:246)s sosiaalisen kehityksen maailman- laajuisessa huippukokouksessa K(cid:246)(cid:246)penhaminassa vuonna 1995. Strategian ja toiminnan k(cid:228)ynnist(cid:228)minen on yksi komission ty(cid:246)ohjelman painopisteist(cid:228) vuonna 2000. Yksi strategian ja ty(cid:246)ohjelman tavoitteista on tilastoja ja indikaattoreita koskevan yhteisty(cid:246)n lujittaminen. Komissio julkaisee piakkoin Statistics in Focus -sarjassa numeron, jonka aiheena on sosiaalinen syrj(cid:228)yty- minen j(cid:228)senvaltioissa. (1) ComitØ de programmation statistique, asiakirja n:o 98/31/2 (cid:129) 11/98. (2000/C 219 E/150) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2206/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Synteettisten huumeiden vastainen taistelu: yhteis(cid:246)n aloitteet ja Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slausel- man soveltaminen Synteettisten huumeiden kauppa ja k(cid:228)ytt(cid:246) her(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t j(cid:228)lleen huolta Italiassa. Kyseisi(cid:228) huumeita on viime aikoina ilmestynyt runsaasti markkinoille, joiden asiakkaita ovat erityisesti nuoret. Joka vuosi takavarikoi- daan 180 000 ecstasy-pilleri(cid:228), mik(cid:228) vastaa kuitenkin vain viitt(cid:228) prosenttia kokonaiskulutuksesta. Euroopan parlamentti kiinnitti vuonna 1998 huomion synteettisten huumeiden kaupan ja k(cid:228)yt(cid:246)n ongelmaan (p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma uusien synteettisten huumeiden valvonnasta (cid:129) EYVL C 167, 1. 6. 1998). Parlamentti vaati sek(cid:228) j(cid:228)senvaltioita ett(cid:228) komissiota ker(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tietoja n(cid:228)ist(cid:228) huumeista, erityisesti niiden vaikutuksista ja sivuvaikutuksista sek(cid:228) niiden pidemm(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) aiheuttamista mahdollisista vaurioista, samoin kuin edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n niiden tutkimusta. 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/119 Amsterdamin sopimuksen 129 artiklan mukaan (cid:148)yhteis(cid:246) t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) huumausaineiden aiheuttamien terveys- haittojen v(cid:228)hent(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden toimintaa, johon kuuluu tiedotus- ja ehk(cid:228)isemistoimia(cid:148). Mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) rajoittaakseen voimakkaasti synteettisten huumeiden tuotantoa ja kulutusta ja est(cid:228)(cid:228)kseen sen? Onko komissio varmistanut, ett(cid:228) kansainv(cid:228)liset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset synteettisten huumeiden valvonnasta ovat tulleet voimaan kaikissa j(cid:228)senvaltioissa? Mill(cid:228) tavoin komissio on aikonut tiedottaa EU-kansalaisille ja etenkin nuorille synteettisten huumeiden aiheuttamista, usein peruuttamattomista vaurioista? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 1999) My(cid:246)s komissio on huolissaan arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esiin tuomasta synteettisi(cid:228) huumeita koskevasta kasvavasta ongelmasta. Melko tuoreessa komission tiedonannossa, joka on annettu 26. toukokuuta 1999 huumausaineiden torjuntaa koskevasta Euroopan unionin toimintasuunnitelmasta (2000(cid:129)2004) (1), kiin- nitet(cid:228)(cid:228)n erityist(cid:228) huomiota synteettisten huumeiden k(cid:228)yt(cid:246)n ja tuotannon kasvuun. Tiedonannossa osoitetaan, ett(cid:228) ongelmaa voidaan lievent(cid:228)(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ll(cid:228), tuotantoon ja myyntiin kohdistuvilla toimilla, joihin sis(cid:228)ltyy viranomaisten ja kemianteollisuuden v(cid:228)lisen yhteisty(cid:246)n parantaminen etenkin esiaineiden alalla, kansainv(cid:228)lisell(cid:228) yhteisty(cid:246)ll(cid:228) sek(cid:228) valistuksen ja muun ennaltaehk(cid:228)isyn avulla kysynn(cid:228)n v(cid:228)hent(cid:228)miseen pyrkivill(cid:228) toimilla. Neuvosto oli huolissaan siit(cid:228), ett(cid:228) synteettisi(cid:228) huumeita koskevat lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)lliset erot j(cid:228)senvaltioissa johtavat oikeudelliseen tyhji(cid:246)(cid:246)n sek(cid:228) yhteisty(cid:246)- ja valvontaongelmiin, ja hyv(cid:228)ksyi 16. kes(cid:228)kuuta 1997 yhteisen toiminnan 97/396/YOS (2) uusia synteettisi(cid:228) huumausaineita koskevasta tiedonvaihdosta, riskien arvioinnista ja valvonnasta. Yhteisell(cid:228) toiminnalla luodaan varhaisvaroitusj(cid:228)rjestelm(cid:228), jolla tunnistetaan ja vaihdetaan tietoja uusista synteettisist(cid:228) huumeista heti, kun ne ilmestyv(cid:228)t Euroopan markkinoille. J(cid:228)rjestel- m(cid:228)n koordinoinnista vastaavat Euroopan huumausaineiden ja niiden v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)n seurantakeskus (EMCDDA) ja Europol. J(cid:228)rjestelm(cid:228)n ensisijaisena tarkoituksena on valvoa uusien synteettisten huumeiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja tuotantoa, mutta se on my(cid:246)s asianmukainen ja ajantasainen v(cid:228)line erityisesti nuorille suunnattu- jen ehk(cid:228)isystrategioiden ja -toimien nopeaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoa varten. T(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) riskinarviointi on tehty kahdesta synteettisest(cid:228) huumeesta (MBDB ja 4-MTA). Neuvosto hyv(cid:228)ksyi 13. syyskuuta 1999 yksimielisesti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen (3) 4-MTA:n m(cid:228)(cid:228)rittelemisest(cid:228) huumausai- neeksi, joka on saatettava valvontatoimenpiteiden piiriin kaikissa j(cid:228)senvaltioissa. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) todetaan, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ns(cid:228) mukaisesti. Lis(cid:228)ksi kaikki j(cid:228)senvaltiot ovat ratifioineet kolme asiaan liittyv(cid:228)(cid:228) Yhdistyneiden kansakuntien YK:n yleis- sopimusta ja raportoivat vuosittain YK:lle niiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta. Komissio ei ole saanut tietoja, joiden mukaan n(cid:228)it(cid:228) yleissopimuksia ei olisi noudatettu. Ehk(cid:228)isytoimenpitein(cid:228) komissio on k(cid:228)ynnist(cid:228)nyt kolme eurooppalaista huumausaineiden torjunnan teema- viikkoa ja osallistunut niiden rahoitukseen. Niiss(cid:228) kaikissa on annettu eritt(cid:228)in realistista tietoa huumaus- aineiden k(cid:228)yt(cid:246)n riskeist(cid:228) ja sen aiheuttamista vaurioista. Vuosina 1994 ja 1998 teemaviikoissa keskityttiin erityisesti uusiin synteettisiin huumeisiin ja nuorisoon. Lis(cid:228)ksi on perustettu useita kansainv(cid:228)lisi(cid:228) laajoja huumeiden k(cid:228)yt(cid:246)n ehk(cid:228)isyverkkoja, jotka saavat talou- dellista tukea komissiolta. Monet n(cid:228)ist(cid:228) verkoista tuottavat ja levitt(cid:228)v(cid:228)t lehtisten ja Internetin kautta. tietoa esitteiden, C 219 E/120 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 Huumausaineiden v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)n ehk(cid:228)isemist(cid:228) koskevassa yhteis(cid:246)n toimintaohjelmassa (1996(cid:129)2000) pai- nopistealueita ovat olleet ja ovat edelleen uudet k(cid:228)ytt(cid:246)suuntaukset, eri tuotteiden k(cid:228)ytt(cid:228)minen yhdess(cid:228) huumausaineina (moniriippuvuus) sek(cid:228) nuoriso; ne mainitaan my(cid:246)s vuosittaisessa ty(cid:246)ohjelmassa. Komissio on rahoittanut useita hankkeita, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n menetelmi(cid:228) ja k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), jotta voitaisiin hallita ecstasyn, amfetamiinin ja muiden synteettisten huumeiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Uudessa Euroopan unionin huumausaineita koskevassa strategiassa vuosiksi 2000(cid:129)2004, jonka neuvosto hyv(cid:228)ksyi 6. joulukuuta 1999, korostetaan, ett(cid:228) uusiin synteettisiin huumausaineisiin liittyv(cid:228) tilanne vaatii jatkuvaa huomiota. (1) (2) (3) KOM(1999) 239 lopullinen. EYVL L 167, 25. 6. 1997. KOM(1999) 307 lopullinen. (2000/C 219 E/151) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2210/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): GØrard Caudron (PSE) neuvostolle (30. marraskuuta 1999) Aihe: Rajat ylitt(cid:228)vist(cid:228) maksuista peritt(cid:228)v(cid:228)t kulut Kysymyksen esitt(cid:228)j(cid:228) haluaa ilmoittaa my(cid:246)s neuvostolle (cid:228)rtymyksens(cid:228) sen johdosta, ett(cid:228) tietyt pankit periv(cid:228)t edelleen p(cid:246)yristytt(cid:228)v(cid:228)n suuria kuluja euroina suoritetuista maksuista ilman asiaankuuluvaa avoimuutta. My(cid:246)s Euroopan komissio on erityisen huolissaan n(cid:228)ist(cid:228) ongelmista, jotka hankaloittavat euron hyv(cid:228)ksy- mist(cid:228) osaksi kansalaistemme jokap(cid:228)iv(cid:228)ist(cid:228) el(cid:228)m(cid:228)(cid:228) ja jotka ovat osoitus siit(cid:228), ett(cid:228) pankit eiv(cid:228)t ajattele riitt(cid:228)v(cid:228)sti kansalaisia. Komissio on n(cid:228)in ollen vuoden alusta l(cid:228)htien toteuttanut lukuisia asiaa koskevia tutkimuksia, tuloksia ei todellakaan voida pit(cid:228)(cid:228) tyydytt(cid:228)vin(cid:228). joiden On totta, ett(cid:228) jotkut pankit ovat alentaneet kulujaan, mutta n(cid:228)m(cid:228) pankit muodostavat edelleen poikkeuk- sen. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi Euroopan komissio jatkaa (cid:148)yll(cid:228)tystutkimuksiaan(cid:148), joita se teki kaksi viikkoa sitten Alankomaissa, Irlannissa ja Belgiassa. Pankkisektorin, samoin kuin j(cid:228)senvaltioiden, haluttomuus toimia asiassa on ilmeist(cid:228). Itse asiassa rajojen yli suoritettavista tilisiirroista annettu direktiivi 97/5/EY (1) olisi pit(cid:228)nyt saattaa osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) 14. elokuuta 1999. Jos halutaan perehty(cid:228) asiaa koskeviin kansallisiin toimiin, j(cid:228)senvaltiot vastaavat, ettei niill(cid:228) ole tietoja k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n. J(cid:228)senvaltioilla oli kuitenkin kaksi vuotta aikaa saattaa t(cid:228)m(cid:228) direktiivi osaksi kansallista oikeusj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)ns(cid:228). M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika on mennyt umpeen, eli valtioita vastaan voidaan nostaa j(cid:228)senyysvelvoitteiden noudattamatta j(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228) koskeva kanne. Koska j(cid:228)senvaltiot aikovat ryhty(cid:228) noudatta- maan yhteis(cid:246)n oikeudesta johtuvia velvoitteita? (1) EYVL L 43, 14. 2. 1997, s. 25. Vastaus (31. tammikuuta 2000) Rajojen yli suoritettavista tilisiirroista 27. tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/5/EY 11 artiklan 1 kohdan mukaan j(cid:228)senvaltioiden on pantava t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n kyseisen direktiivin noudattamisen edellytt(cid:228)m(cid:228)t lait, asetukset ja hallinnolliset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset viimeist(cid:228)(cid:228)n 14. elokuuta 1999. Niiden on ilmoitettava t(cid:228)st(cid:228) komissiolle viipym(cid:228)tt(cid:228). Saman artiklan 2 kohdan mukaan j(cid:228)senvalti- oiden on my(cid:246)s toimitettava kyseisess(cid:228) direktiiviss(cid:228) tarkoitetuista kysymyksist(cid:228) antamansa lait, asetukset ja hallinnolliset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset kirjallisina komissiolle. Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228)n nimenomaisen kysymyksen osalta voidaan todeta, ett(cid:228) kyseisten tietojen ker(cid:228)(cid:228)minen ei ole neuvoston teht(cid:228)v(cid:228). Itse asiassa perustamissopimuksen 211 artiklan mukaan on komission teht(cid:228)v(cid:228) huolehtia perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten noudattamisesta ja 226 artiklan mukaan on komission teht(cid:228)v(cid:228) toteuttaa tarvittavat jos se katsoo, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltio on j(cid:228)tt(cid:228)nyt toimenpiteet, t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) sille perustamissopimuksen mukaan kuuluvan velvollisuuden


title: WRITTEN QUESTION P-2299/99 by Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) to the Commission. Tax arrangements which distort competition within the EU.

eurovoc_concepts:
EU Member State
business location
economic activity
restriction on competition
tax incentive

text: C 219 E/144 Official Journal of the European Communities EN 1. 8. 2000 (cid:129) promotion of a label to guarantee consumer protection and certify that products have been manufactured in compliance with labour laws, thereby ensuring that the WTO members(cid:146) economies develop on a fair and sustainable basis and safeguarding intellectual property rights, which implies taking action to combat fraud in this as in other areas. Answer given by Mr Lamy on behalf of the Commission (20 December 1999) The Commission is fully aware of the difficulties experienced by the Community(cid:146)s textile and clothing sector. With the entry into force of the World trade organisation (WTO) agreement on textiles and clothing (ATC), a process of staged liberalisation has begun that will lead to the complete removal of quantitative import restrictions with WTO members by 1 January 2005. The Commission is convinced that in preparation for this date the creation of a (cid:145)level playing field(cid:146), allowing the Community(cid:146)s industry equal access in third country markets, will be indispensable for the sector. Therefore, it will be necessary to attack the numerous tariff and non-tariff trade barriers which Community exports face in many trading partners(cid:146) markets. In its communication (1) to the Council on the new round of trade talks, the Commission presented a comprehensive tariff approach, aiming notably at harmonising tariff structures and removing tariff peaks. It further underlined the necessity to attack non- tariff trade barriers. The Commission believes that voluntary schemes which promote labelling of textile products, in order to identify products produced respecting social and labour rights, can be helpful to raise awareness in the general public and facilitate consumers(cid:146) choice. The Commission takes a hard line on cases of textile fraud and circumvention. The textiles anti-fraud initiative (TAFI) was created to deal with this serious issue and cases where malpractice is suspected are rigorously investigated by the European Anti-fraud Office (OLAF). As far as the protection of intellectual property rights in the sector is concerned, the Commission has commissioned a handbook to help Community producers achieve adequate protection against counterfeit. Furthermore, the Commission presented on 22 June 1999 an amended proposal for a Council regulation on the European Community design (2). This would encourage innovation and help to prevent counter- feiting and piracy by providing for protection of industrial designs, including textile designs, throughout the Community single market. The Commission considers the policies and measures described above to be necessary in order to provide for the European textiles and clothing industry a fair and equitable trading environment in which it can fully unfold its comparative advantages and bring to bear its competitive potential. (1) COM(1999) 331 final. (2) COM(1999) 310 final. (2000/C 219 E/181) WRITTEN QUESTION P-2299/99 by Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) to the Commission (29 November 1999) Subject: Tax arrangements which distort competition within the EU Can the Commission confirm that a working party of Commission officials has identified 60 tax arrangements in a number of Member States which may be regarded as distorting competition? Is it true that according to the working party(cid:146)s report the Netherlands heads the list of countries with tax arrangements that distort competition, nine of its arrangements coming in for criticism for this reason? Which are the nine offending tax arrangements? 1. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 219 E/145 Is it true that not a single competition-distorting tax arrangement was identified in Germany, France, Italy or Britain (i. e. in the large Member States)? Is this not curious, and on what grounds was this conclusion reached? What is the Commission(cid:146)s opinion of the officials(cid:146) report, and when will the Commission issue its own political assessment? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (20 December 1999) The code of conduct group (business taxation) was established by the Ecofin Council on 9 March 1998. By common accord, Mrs Dawn Primarolo, British Treasury minister, was appointed to chair the group for a two-year period. The group(cid:146)s main task has been to assess the tax measures that may fall within the code of conduct for business taxation that was adopted by the Council and representatives of the governments of Member States on 1 December 1997. This code concerns those tax measures which affect, or may affect, in a significant way the location of business activity within the Community, and all Member States have been free to discuss and comment on tax measures of other Member States that may fall within the scope of the code. All Member States and the Commission are represented at a high level in this group which presented its final report to the Ecofin Council on 29 November 1999. The Council agreed that the work of the group should be confidential and it would not be appropriate for the Commission to comment on the detail of the report or on particular aspects of the work of this Council group. (2000/C 219 E/182) WRITTEN QUESTION E-2312/99 by Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) to the Commission (13 December 1999) Subject: Environmental disaster in the Kymijoki river Investigations by the Finnish Environment Centre have shown that there are between 16 and 21 kg of dioxines and furanes at the bottom of Finland(cid:146)s fourth largest river, the Kymijoki. The levels of PCDF compounds are at least ten times greater than the accepted limit values. Dioxines and furanes are carcinogens and represent a particular risk if they enter the food chain. Dioxines and furanes have an effect, inter alia, on the cell nucleus in which they cause changes to the genome. Preparations are under way in Finland for the canalisation of the Kymijoki. The dredging which the canalisation requires, and the propellor turbulence caused by possible future shipping traffic, will stir up the bottom sediments so that dioxines and furanes will be carried into the Gulf of Finland, possibly threatening the ecology of the whole Baltic Sea. Is the Commission aware of this problem, and if so what can it do under the founding Treaties of the EU to prevent an environmental disaster? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (13 January 2000) The Commission is aware that sediments in the Baltic sea contain comparatively high amounts of dioxins. Therefore it is unsurprising that sediments in the rivers feeding the Baltic sea contain higher than average amounts of dioxins as well. The particular situation of the Kymijoki River and the level of dioxins in the sediments of that river is not known to the Commission


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2208/99 von Raffaele Costa (PPE-DE) an die Kommission. Programm Ariane.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
EU programme
cultural transmission
literature
translation

text: 18. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 203 E/149 (2000/C 203 E/189) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2196/99 von Anna Karamanou (PSE) an die Kommission (29. November 1999) Betrifft: Bek(cid:228)mpfung des Hungers in der Welt Der erste von der UN-Ern(cid:228)hrungs- und Landwirtschaftsorganisation (FAO) ver(cid:246)ffentlichte Bericht zeichnet ein sehr d(cid:252)steres Bild von der weltweiten Lage, da das 1996 gesteckte Ziel, n(cid:228)mlich die Anzahl der Menschen, die unter Hunger leiden, bis 2015 zu halbieren, wahrscheinlich nicht erreicht wird. Unter Hunger leiden: in Indien 204 Millionen Menschen, in China 164 Millionen Menschen, in Nordkorea und in der Mongolei die H(cid:228)lfte der Bev(cid:246)lkerung, ein Drittel der V(cid:246)lker von Kambodscha, Laos und der afrikanischen L(cid:228)nder s(cid:252)dlich der Sahara, w(cid:228)hrend zwei von f(cid:252)nf Kindern unterern(cid:228)hrt sind. Angesichts der Tatsache, da(cid:223) die UNO die entwickelten L(cid:228)nder aufgefordert hat, 0,7 % ihres BIP f(cid:252)r humanit(cid:228)re Hilfe in den Entwicklungsl(cid:228)ndern zur Verf(cid:252)gung zu stellen, wird die Kommission um Auskunft ersucht, ob dieser Beschlu(cid:223) umgesetzt wird und von welchen L(cid:228)ndern der Europ(cid:228)ischen Union. Antwort von Herrn Nielson im Namen der Kommission (21. Dezember 1999) Die Kommission ist (cid:252)berzeugt, da(cid:223) die internationalen Bem(cid:252)hungen zur Leistung (cid:246)ffentlicher Entwick- lungshilfe, die auf ihren tiefsten Stand seit Jahrzehnten gefallen ist, fortgesetzt und verst(cid:228)rkt werden m(cid:252)ssen. Im Rahmen der Arbeiten auf der Ebene der Vereinten Nationen f(cid:252)r die Finanzierung der Entwicklung hat die Gemeinschaft erneut best(cid:228)tigt, da(cid:223) sie f(cid:252)r Zusammenarbeit eintritt und gewillt ist, auf einen Anteil des Bruttoinlandsprodukts (BIP) von 0,7 % hinzuarbeiten. Mehrere Mitgliedstaaten (cid:129) D(cid:228)nemark, die Niederlande und Schweden (cid:129) haben dieses Ziel erreicht oder (cid:252)berschritten. Der Durchschnitt f(cid:252)r die Gemeinschaft liegt bei 0,34 % des BIP. Die Unterst(cid:252)tzung der Politik der Ern(cid:228)hrungssicherung ist integraler Bestandteil der Entwicklungspolitik der Gemeinschaft. (2000/C 203 E/190) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2208/99 von Raffaele Costa (PPE-DE) an die Kommission (29. November 1999) Betrifft: Programm Ariane Wie in der Ausgabe vom 15. Oktober des Wochenblatts f(cid:252)r die regionalen und lokalen Gebiets- k(cid:246)rperschaften (cid:132)Europa Regioni(cid:147) gemeldet wird, sind jetzt die 291 Projekte bestimmt worden, die im Rahmen des Programms Ariane 1999 Finanzhilfe von der Europ(cid:228)ischen Union erhalten sollen. Ist die Kommission bereit, die Liste aller f(cid:252)r diese Finanzhilfe in Frage kommenden (cid:246)ffentlichen und privaten K(cid:246)rperschaften, Unternehmen, Gesellschaften, Firmen, Privatleute und Organisationen aus jedem EU-Mitgliedstaat und Drittstaat mit Angabe der jeweiligen Betr(cid:228)ge vorzulegen? Antwort von Frau Reding im Namen der Kommission (13. Januar 2000) Angesichts des Umfangs der Antwort wird diese der Frau Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments unmittelbar zugesandt


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2176/99 von Monica Frassoni (Verts/ALE) an die Kommission. Bau einer Metro in Brescia, Italien.

eurovoc_concepts:
Italy
application of EU law
environmental impact
town planning
underground railway

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/15 bzw. die zugelassenen privaten Kontrolleinrichtungen gegen(cid:252)ber dem Mitgliedstaat f(cid:252)r alle Fragen der Kontrolle verantwortlich. 4. Damit eine gesch(cid:252)tzte Ursprungsbezeichnung (g. U. ) oder eine gesch(cid:252)tzte geographische Angabe (g. g. A. ) verwendet werden kann, m(cid:252)ssen lediglich die Bedingungen der Spezifikation eingehalten werden. Sieht eine Spezifikation vor, da(cid:223) die Kennzeichnung eines Produkts durch eine bestimmte Einrichtung erfolgt, so ist dies sicher zul(cid:228)ssig, ungeachtet der Tatsache, ob der Antragsteller Mitglied der betreffenden Einrichtung ist oder nicht. 5. Der Kommission sind keine Unstimmigkeiten im Kontrollsystem bekannt. Sie verweist den Herrn Abgeordneten auf ihre Antwort zu seiner Schriftlichen Anfrage E-2066/99 (2), der zufolge die Mitglied- staaten gem(cid:228)(cid:223) Artikel 10 der Verordnung (EWG) Nr. 2081/92 bei der Benennung der Kontrolleinrich- tungen f(cid:252)r die gesch(cid:252)tzten Bezeichnungen (cid:252)ber einen Ermessensspielraum verf(cid:252)gen. Sind die Bedingungen von Artikel 10 Abs(cid:228)tze 2 und 3 der Verordnung (EWG) Nr. 2081/92 nicht mehr erf(cid:252)llt, so mu(cid:223) ein Mitgliedstaat der betreffenden Kontrolleinrichtung die Zulassung wieder entziehen. Im (cid:252)brigen m(cid:246)chte die Kommission den Herrn Abgeordneten darauf hinweisen, da(cid:223) sie diese Fragen nach Eingang einer Beschwerde von Marktteilnehmern, die an der Herstellung von (cid:132)Grana Padano(cid:147) beteiligt sind, bereits gr(cid:252)ndlich gepr(cid:252)ft hat. Am 13. Oktober 1999 wurde formell beschlossen, diese Angelegenheit nicht mehr weiter zu verfolgen. (1) ABl. C 225 E vom 8. 8. 2000, S. 27. (2) ABl. C 225 E vom 8. 8. 2000, S. 46. (2000/C 280 E/014) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2176/99 von Monica Frassoni (Verts/ALE) an die Kommission (29. November 1999) Betrifft: Bau einer Metro in Brescia, Italien Die Stadt Brescia will eine U-Bahn bauen. Am 26. Juli 1999 hat sie mit Stadtratsbeschlu(cid:223) Nr. 137 ein Grundsatzprojekt f(cid:252)r den Bau der U-Bahn beschlossen, obwohl die Finanzierung noch nicht klar war. Die Kosten f(cid:252)r den Bau der U-Bahn belaufen sich, nach Sch(cid:228)tzungen auf der Grundlage (cid:228)hnlicher Projekte in Europa, auf etwa 1 215 Milliarden Lire, wovon zun(cid:228)chst einmal lediglich 165 Milliarden Lire zur Verf(cid:252)gung stehen (1). Die Entscheidung f(cid:252)r die Metro l(cid:228)uft dem Fl(cid:228)chennutzungsplan und dem St(cid:228)dtischen Verkehrsplan zuwider, die beide k(cid:252)rzlich von der Stadt verabschiedet wurden und ein Stra(cid:223)enbahnnetz vorsehen, das f(cid:252)r eine mittelgro(cid:223)e Stadt wie Brescia (200 000 Einwohner) weitaus besser geeignet und gerechtfertigt ist. Die Planung eines (cid:246)ffentlichen, oberirdischen Verkehrsmittels mit eigener Fahrspur ist im (cid:252)brigen von Untersuchungen best(cid:228)tigt worden, mit denen die Stadt nach der Annahme des Fl(cid:228)chennut- zungsplans eine englische Firma betraut hat und wonach zwei Buslinien mit eigener Fahrspur (stark frequentierte Linien) vorgeschlagen werden. Das Unternehmen wurde im (cid:252)brigen k(cid:252)rzlich mit Projektie- rung beauftragt. Das geplante System, das in zwei Jahren in Betrieb gehen soll, soll diese Fahrg(cid:228)ste bedienen, die auch f(cid:252)r die Metro in Frage k(cid:228)men. Gegen den Stadtratsbeschlu(cid:223) zur Billigung des U- Bahnprojekts haben die Gr(cid:252)nen von Brescia am 15. 10. 1999 beim Rechnungshof Beschwerde eingelegt; eine gleichlautende Beschwerde wurde am 27. 9. 1999 dem CIPE (cid:252)bermittelt. Gem(cid:228)(cid:223) den Richtlinien zur Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung 85/337/EWG (2) und 97/11/EWG (3) fallen U-Bahnen unter die in Anhang II genannten Projekte bzw. andernfalls unter solche, bei denen ein Staat zu pr(cid:252)fen hat, ob das UVP-Verfahren anzuwenden ist. Der Gerichtshof hat vor kurzem befunden, da(cid:223) Mitgliedstaaten bei Vorhaben, die in Anhang II der oben genannten Richtlinien aufgef(cid:252)hrt werden, nicht befugt sind, ein solches Projekt von der UVP auszunehmen, wenn seine Umweltauswirkungen erheblich sind, insbesondere aufgrund der Art, des Umfang und des Standorts (4). Angesichts seines Umfangs und seines Standorts hat dieses U-Bahnprojekt erhebliche Auswirkungen. Aufgabe der UVP mu(cid:223) unter anderem auch sein, alternative L(cid:246)sungsm(cid:246)glichkeiten in Betracht zu ziehen und die wesentlichen Auswahlgr(cid:252)nde darzulegen (5). C 280 E/16 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 Ist die Kommission nicht der Auffassung, da(cid:223) (cid:129) auch im Hinblick auf das oben erw(cid:228)hnte Urteil des Gerichtshofes (cid:129) ein Infrastrukturprojekt wie der von der Stadt Brescia vorgeschlagene Bau einer Metro einer UVP unterzogen werden mu(cid:223), wobei zu begr(cid:252)nden ist, weshalb anderen in Betracht gezogenen L(cid:246)sungsm(cid:246)glichkeiten nicht der Vorzug gegeben wurde? (1) Gem(cid:228)(cid:223) Beschlu(cid:223) des CIPE (Interministerieller Ausschu(cid:223) f(cid:252)r Wirtschaftsplanung) vom 20. 11. 1995. (2) ABl. L 175 vom 5. 7. 1985, S. 40. (3) ABl. L 73 vom 14. 3. 1997, S. 5. (4) Urteil C-435/97 vom 16. 9. 1999. (5) s. Art. 5 der Richtlinie 97/11/EG. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (20. Januar 2000) Nach den Informationen der Frau Abgeordneten ordnet die Kommission das in Frage stehende U-Bahn- Projekt in Brescia dem Geltungsbereich der Richtlinie 97/11/EG des Rates vom 3. M(cid:228)rz 1997 zur ˜nderung der Richtlinie 85/337/EG (cid:252)ber die Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung bei bestimmten (cid:246)ffentlichen und privaten Projekten zu. Insbesondere d(cid:252)rfte es sich um ein Projekt der in Anhang II der beiden Richtlinien genannten Klassen handeln (Klasse 10 g der Richtlinie 85/337/EWG und Klasse 10 h der Richtlinie 97/11/EG). Im Rahmen der Richtlinie 85/337/EWG sollten derartige Projekte einer Umweltver- tr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung (UVP) unterzogen werden, wenn ihre Merkmale dies nach Auffassung der Mitglied- staaten erfordern (Artikel 4 Absatz 2). Allerdings haben die Mitgliedstaaten anhand einer vorherigen Beurteilung festzustellen, ob diese Projekte einem UVP-Verfahren unterzogen werden m(cid:252)ssen. Gem(cid:228)(cid:223) der Richtlinie 97/11/EG m(cid:252)ssen die Mitgliedstaaten f(cid:252)r Projekte des Anhangs II in jedem Einzelfall oder mit Hilfe von ihnen festgelegter Schwellenwerte oder Kriterien bestimmen, ob das jeweilige Projekt einer Pr(cid:252)fung gem(cid:228)(cid:223) den Artikeln 5 bis 10 zu unterziehen ist, und k(cid:246)nnen entscheiden, da(cid:223) beide Verfahren angewendet werden (Artikel 4 Absatz 2). Je nachdem, unter welche Richtlinie das U-Bahn-Projekt entsprechenden oben genannten Verpflichtungen erf(cid:252)llen. in Brescia (Italien) f(cid:228)llt, mu(cid:223) Italien die In Anbetracht der obigen Ausf(cid:252)hrungen wurde ein Schreiben an die italienischen Beh(cid:246)rden gesandt, um weitere Informationen einzuholen. Die Kommission wird die geeigneten Schritte ergreifen, um die Ein- haltung des Gemeinschaftsrechts zu gew(cid:228)hrleisten. (2000/C 280 E/015) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2189/99 von Antonios Trakatellis (PPE-DE) an die Kommission (29. November 1999) Betrifft: Versto(cid:223) gegen das Gemeinschaftsrecht im Bereich der Versicherungen und Verzerrung des Wett- bewerbs in Griechenland Auf meine vorangegangene Anfrage (P-1686/99) (1), ob in Griechenland im Bereich der Anwendung des Gemeinschaftsrechts betreffend Versicherungsunternehmen Verst(cid:246)(cid:223)e mit der Folge festgestellt wurden, da(cid:223) es zu Wettbewerbsverzerrungen gekommen ist und ob durch die Entstehung (cid:252)berm(cid:228)(cid:223)iger Defizite ein Zusammenbruch des Versicherungsmarktes droht, habe ich keine zufriedenstellende Antwort erhalten. 1. Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) die gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften von den griechischen Aufsichtsbeh(cid:246)rden umgangen und insofern verletzt werden, als sie der Pflicht nicht gen(cid:252)gen, festzu- stellen, ob die erforderlichen R(cid:252)cklagen mit entsprechenden Aktiva im gleichen Wert bis zum Ende des jeweiligen Gesch(cid:228)ftsjahres gedeckt sind. Ist ihr ferner bekannt, da(cid:223) dieselben Aufsichtsbeh(cid:246)rden unter Versto(cid:223) gegen das Gesetz die Deckung der obligatorischen R(cid:252)cklagen f(cid:252)r das Vorjahr mit Teilen ihrer im folgenden Jahr erwirtschafteten Aktiva gestatten, wobei die Unternehmen zu diesem Zweck die eingenommenen Versicherungsbeitr(cid:228)ge des folgenden Jahres verwenden und auf diese Weise ein neues R(cid:252)cklagendefizit bei Ende des neuen Gesch(cid:228)ftsjahres entstehen lassen? 2. Mit welchen Ma(cid:223)nahmen will die Kommission die Einhaltung der Vorschriften der Gemeinschafts- richtlinien (cid:252)ber die Aufsicht (cid:252)ber Kreditinstitute und die Einhaltung der aus dem Gemeinschaftsrecht erwachsenden Verpflichtungen durch die zust(cid:228)ndigen griechischen Aufsichtsbeh(cid:246)rden sorgen?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2203/99 di Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) alla Commissione. Povertà estrema ed esclusione sociale.

text: 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/117 La Commissione considera tuttavia che il costo modesto di tale navetta (250 GRD/0,75 € dalle ore 5. 00 alle ore 00. 00 e 500 GRD/1,25 € dalle ore 00. 00 alle ore 5. 00) e la durata del percorso (10 minuti) non siano l(cid:146)elemento determinante per indurre i viaggiatori a destinazione di un(cid:146)isola greca o di una citt(cid:224) di provincia greca i cui collegamenti sono assicurati da Olympic Airways a scegliere di preferenza i servizi internazionali di tale compagnia. La Commissione rileva comunque che a seguito della liberalizzazione dell(cid:146)accesso alle rotte nazionali all(cid:146)interno della Comunit(cid:224) (1o aprile 1997) prima e ai collegamenti verso le isole greche (1o aprile 1998) poi, la compagnia Olympic Airways deve ora affrontare sul suo mercato nazionale la concorrenza di altre compagnie greche fondate recentemente (ad es. : Cronus Airlines, Air Greece). Queste compagnie operano tutte dal internazionali di compagnie operanti dallo stesso terminale le necessarie corrispondenze senza cambiamento di terminale. terminale «East» ed offrono quindi ai viaggiatori che utilizzano i servizi (2000/C 219 E/148) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2197/99 di Anna Karamanou (PSE) al Consiglio (30 novembre 1999) Oggetto: Lotta alla fame nel mondo La prima relazione (recentemente pubblicata) dell(cid:146)Organizzazione delle Nazioni Unite per l(cid:146)alimentazione e fatto che l(cid:146)agricoltura (FAO) d(cid:224) un(cid:146)immagine molto cupa della situazione nel mondo, anche per il l(cid:146)obiettivo, stabilito nel 1996, di ridurre del 50 %, entro il 2015, il numero delle persone che soffrono la fame non sembra realizzarsi. Soffrono la fame 204 milioni di persone in India, 164 milioni in Cina, met(cid:224) della popolazione della Corea del Nord e della Mongolia, un terzo degli abitanti della Cambogia, del Laos e dell(cid:146)Africa subsahariana, mentre due bambini su cinque sono sottoalimentati. Considerato che l(cid:146)ONU aveva stabilito che i paesi sviluppati riservassero lo 0,7 % del loro PNL all(cid:146)aiuto umanitario a favore dei paesi in via di sviluppo, pu(cid:242) dire il Consiglio se tale decisione viene applicata? In caso di risposta affermativa, pu(cid:242) precisare da parte di quali Stati membri dell(cid:146)Unione? Risposta (31 gennaio 2000) La dichiarazione finale del vertice mondiale sull(cid:146)alimentazione tenutosi a Roma nel novembre del 1996 ha fissato, come obiettivo a lungo termine, i paesi e in particolare il dimezzamento entro il 2015 del numero di coloro che ne soffrono. l(cid:146)eliminazione della fame in tutti Il conseguimento di tale obiettivo costituirebbe per l(cid:146)umanit(cid:224) un progresso notevolissimo. Da parte sua, il Consiglio ha attribuito un(cid:146)alta priorit(cid:224), nel quadro delle misure di riduzione della povert(cid:224), alle attivit(cid:224) volte ad accrescere la sicurezza alimentare. In tale contesto, il Consiglio intende studiare con attenzione i risultati della valutazione che sar(cid:224) prossimamente effettuata sul funzionamento del regolamento del giugno 1996 sull(cid:146)aiuto alimentare e la sicurezza alimentare. Esso auspica di poter trarre conclusioni che contribuiscano ad accrescere la qualit(cid:224) e l(cid:146)efficacia delle operazioni volte a garantire la sicurezza alimentare nei paesi in via di sviluppo. Il Consiglio non dispone di informazioni precise circa i progressi compiuti dagli Stati membri nella realizzazione dell(cid:146)obiettivo di mettere a disposizione lo 0,7 % del loro PIL sotto forma di assistenza allo sviluppo. (2000/C 219 E/149) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2203/99 di Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Povert(cid:224) estrema ed esclusione sociale (29 novembre 1999) L(cid:146)articolo 137 del trattato di Amsterdam fornisce una nuova base giuridica per l(cid:146)adozione di misure contro l(cid:146)esclusione sociale. Sfortunatamente, non disponiamo di strumenti statistici che ci consentano di conoscere l(cid:146)ampiezza di questa realt(cid:224) sociale e di raggiungere efficacemente l(cid:146)insieme delle persone colpite da esclusione sociale e/o povert(cid:224) estrema. C 219 E/118 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 Cosa intende fare la Commissione per fornire una migliore conoscenza dell(cid:146)esclusione sociale e della povert(cid:224) estrema? Quali iniziative intende adottare la Commissione per combattere tali fenomeni alla luce dell(cid:146)articolo 137 del trattato e tenendo conto degli impegni assunti nel corso del vertice di Copenaghen sullo sviluppo sociale del 1995? Risposta della sig. ra Diamantopoulou a nome della Commissione (5 gennaio 2000) La Commissione Ł concorde con l(cid:146)onorevole parlamentare sull(cid:146)importanza di affidabili da utilizzare per rafforzare le politiche e le misure contro l(cid:146)esclusione sociale e la povert(cid:224). indicatori e statistiche L(cid:146)esclusione sociale e la povert(cid:224) sono problemi dalle molte sfaccettature e soggetti a mutamenti nel corso del tempo: essi richiedono pertanto dati e indicatori esaustivi e analizzabili diacronicamente (analisi longitudinale), che tengano conto inoltre delle specificit(cid:224) di genere. In molti Stati membri e a livello comunitario si stanno compiendo sforzi intesi a un migliore utilizzo dei dati esistenti e a un loro miglioramento. In seguito a un incontro, tenutosi a Stoccolma nel gennaio 1998, del gruppo di riflessione comunitario ad alto livello sulle statistiche relative all(cid:146)esclusione sociale e alla povert(cid:224), si Ł provveduto alla costituzione di una task force della Comunit(cid:224), il cui lavoro ha prodotto una prima serie di orientamenti, sostenuti da una riunione dei direttori generali degli istituti statistici nazionali, volti a migliorare le statistiche e gli indicatori relativi alla povert(cid:224) e all(cid:146)esclusione sociale a livello sia comunitario che degli Stati membri: tali orientamenti sono ora in corso di attuazione (1). La cooperazione comunitaria pu(cid:242) apportare un importante contributo: l(cid:146)attivit(cid:224) ha conosciuto un crescente sviluppo e verr(cid:224) ulteriormente intensificata grazie alle nuove disposizioni del trattato che istituisce la Comunit(cid:224) europea (articolo 137, ex- articolo 118). Nel corso del 1999, la Commissione si Ł impegnata in un ampio dibattito con tutti i soggetti interessati in merito a una strategia comunitaria contro l(cid:146)esclusione sociale e a proposito delle priorit(cid:224) e della portata dell(cid:146)azione della Comunit(cid:224) volta a tradurre in pratica tale strategia. Il dibattito ha confermato che «la piena partecipazione e integrazione sociale di tutti nella societ(cid:224)» Ł il principio fondamentale di una societ(cid:224) coesa e propizia all(cid:146)inclusione, come Ł parimenti emerso dal vertice mondiale sullo sviluppo sociale tenutosi nel 1995 a Copenhagen. Il lancio della strategia e dell(cid:146)azione sar(cid:224) fra le priorit(cid:224) del programma di lavoro della Commissione per il 2000. ¨ previsto che strategia e programma contemplino l(cid:146)obiettivo di rafforzare la cooperazione per quanto riguarda statistiche e indicatori. La Commissione pubblicher(cid:224) prossimamente un numero di Statistics in focus intitolato Social exclusion in the Member States («L(cid:146)esclusione sociale negli Stati membri»). (1) Comitato di programmazione statistica, documento n. 98/31/2-11/98. (2000/C 219 E/150) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2206/99 di Antonio Tajani (PPE-DE) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Lotta alle droghe sintetiche: iniziative comunitarie ed applicazione della risoluzione del Parla- mento europeo ¨ nuovamente allarme in Italia per lo spaccio ed il consumo delle droghe sintetiche che hanno ormai invaso il mercato colpendo soprattutto i giovani. Ogni anno vengono sequestrate 180. 000 pasticche di ecstasy ed i sequestri sono solo il 5 % del consumo totale. Nel 1998 il Parlamento europeo (nella risoluzione sul controllo delle nuove droghe di sintesi (GU C 167 dell(cid:146)1. 6. 1998. ) ha sollevato con urgenza il problema riguardante lo spaccio e l(cid:146)uso delle droghe sintetiche, sollecitando sia gli Stati membri che la Commissione a raccogliere informazioni sulle droghe in questione, in particolare sul loro impatto e sugli effetti collaterali nonchØ sui possibili danni a lungo termine, ed a promuovere la ricerca in tal senso


title: Règlement (CE) n° 2515/1999 de la Commission, du 29 novembre 1999, fixant les montants des aides à la fourniture des îles Canaries en produits du secteur du riz d'origine communautaire

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU production
aid system
rice
supply

text: 30. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 305/3 RÈGLEMENT (CE) No 2515/1999 DE LA COMMISSION du 29 novembre 1999 fixant les montants des aides à la fourniture des îles Canaries en produits du secteur du riz d'origine communautaire LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1601/92 du Conseil, du 15 juin 1992, portant mesures spécifiques concernant certains produits agri- coles en faveur des îles Canaries (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2348/96 (2), et notamment son article 3, (1) considérant que, aux termes de l'article 3 du règlement (CEE) no 1601/92, la satisfaction des besoins des îles Canaries en riz est garantie en termes de quantités, de prix et de qualité par la mobilisation, dans des condi- tions d'écoulement équivalentes à l'exonération du prélè- vement, de riz d'origine communautaire, ce qui implique l'octroi d'une aide pour les livraisons d'origine commu- nautaire; que cette aide doit être fixée en prenant en considération notamment coûts des différentes sources d'approvisionnement, et notamment la base des prix pratiqués à l'exportation vers les pays tiers; les (2) considérant que le règlement (CE) no 2790/94 de la Commission (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1620/1999 (4), prévoit les modalités communes d'application du régime d'approvisionnement spécifique (3) (4) des îles Canaries en certains produits agricoles, dont le riz; considérant que l'application de ces modalités à la situa- tion actuelle des marchés dans le secteur du riz, et notamment aux cours ou aux prix de ces produits dans la partie européenne de la Communauté et sur le marché mondial, conduit à fixer l'aide à l'approvisionnement des îles Canaries aux montants repris en annexe; considérant que les mesures prévues au présent règle- ment sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier En application de l'article 3 du règlement (CEE) no 1601/92, les montants des aides à la fourniture de riz d'origine communau- taire dans le cadre du régime d'approvisionnement spécifique des îles Canaries sont fixés à l'annexe du présent règlement. Le présent règlement entre en vigueur le 1er décembre 1999. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 29 novembre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 173 du 27. 6. 1992, p. 13. (2) JO L 320 du 11. 12. 1996, p. 1. (3) JO L 296 du 17. 11. 1994, p. 23. (4) JO L 192 du 24. 7. 1999, p. 19. L 305/4 FR Journal officiel des Communautés européennes 30. 11. 1999 ANNEXE du règlement de la Commission, du 29 novembre 1999, fixant les montants des aides à la fourniture des îles Canaries en produits du secteur du riz d'origine communautaire (en EUR/t) Désignation des marchandises (code NC) Riz blanchi (1006 30) Brisures (1006 40) Montant de l'aide 129,00 28,00


title: PREGUNTA ESCRITA E-2216/99 de Enrico Ferri (PPE-DE) a la Comisión. Aplicación del principio de libre circulación de servicios (artículo 49 CE) en materia de normas relativas al uso individual de antenas parabólicas.

eurovoc_concepts:
access to information
broadcasting
freedom to provide services
satellite communications
single market
tax system

text: 26. 1. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 26 E/3 (2001/C 26 E/003) PREGUNTA ESCRITA E-2216/99 de Enrico Ferri (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (29 de noviembre de 1999) Asunto: Aplicaci(cid:243)n del principio de libre circulaci(cid:243)n de servicios (art(cid:237)culo 49 CE) en materia de normas relativas al uso individual de antenas parab(cid:243)licas Teniendo en cuenta el aumento constante del nœmero de antenas parab(cid:243)licas como instrumento a disposici(cid:243)n de los individuales para la recepci(cid:243)n de programas de televisi(cid:243)n y radio, as(cid:237) como de servicios de la sociedad de la informaci(cid:243)n; Considerando, en consecuencia, su significado como importante factor de integraci(cid:243)n econ(cid:243)mica y cultural europea a nivel transfronterizo y teniendo en cuenta, en particular, la importancia que este instrumento de recepci(cid:243)n reviste para los ciudadanos que residen en el extranjero y que desean recibir informaciones procedentes de sus pa(cid:237)ses de origen para mantener con mÆs fuerza sus lazos de uni(cid:243)n; Visto, ademÆs, el art(cid:237)culo 10 del Convenio Europeo para la protecci(cid:243)n de los Derechos Humanos y las Libertades Fundamentales, que sanciona el derecho a transmitir y recibir informaciones; Analizados, asimismo, los procedimientos de infracci(cid:243)n incoados recientemente por la Comisi(cid:243)n para suprimir cualquier tipo de carga fiscal y administrativa impuesta por un Estado miembro en lo que se refiere a la utilizaci(cid:243)n individual de antenas parab(cid:243)licas; Teniendo en cuenta las iniciativas normativas en curso en algunos Estados miembros con vistas a reglamentar la utilizaci(cid:243)n de las antenas parab(cid:243)licas; Teniendo en cuenta, por otro lado, la necesidad de definir una serie de criterios generales suficientemente claros para acomodar el principio de la libre circulaci(cid:243)n de servicios en el seno del mercado interior a las necesidades de protecci(cid:243)n de los objetivos urban(cid:237)sticos, con vistas a reducir al m(cid:237)nimo y reglamentar el impacto estØtico-arquitect(cid:243)nico, en particular en las proximidades de los centros o enclaves de importancia hist(cid:243)rica, art(cid:237)stica y monumental; ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n si no considera œtil y conveniente elaborar l(cid:237)neas directrices (a travØs, por ejemplo, de documentos interpretativos, tomando como base los numerosos modelos ya existentes), con objeto de aclarar el Æmbito y las consecuencias del principio fundamental de la libre circulaci(cid:243)n de servicios dentro del mercado interior (art(cid:237)culo 49 del Tratado CE) en lo que se refiere a la reglamentaci(cid:243)n del uso de antenas parab(cid:243)licas? Una iniciativa de este tipo, ademÆs de facilitar las elecciones y las orientaciones de las legislaciones nacionales y de los administradores locales en el respeto del Derecho comunitario, permitir(cid:237)a garantizar una mayor certidumbre pol(cid:237)tica a los usuarios individuales y, en consecuencia, a los diferentes operadores del sector. Respuesta del Comisario Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de enero de 2000) La Comisi(cid:243)n destaca la importancia de la pregunta planteada por Su Seæor(cid:237)a, teniendo en cuenta el aumento en el uso de antenas parab(cid:243)licas como instrumento de recepci(cid:243)n de servicios con carÆcter eminentemente transfronterizo, tales como los servicios de radiodifusi(cid:243)n y los servicios de la sociedad de la informaci(cid:243)n transmitidos por satØlite. Precisamente desde esta perspectiva, la Comisi(cid:243)n ha incoado estos œltimos aæos procedimientos de infracci(cid:243)n contra algunos Estados miembros con motivo de obstÆculos fiscales y administrativos contra el uso individual de antenas parab(cid:243)licas. En estos procedimientos de infracci(cid:243)n (algunos de los cuales siguen en curso), se impugn(cid:243) la obligaci(cid:243)n, prevista en algunas normativas nacionales y por lo general a nivel municipal, de exigir que la instalaci(cid:243)n de la antena se supeditara a la concesi(cid:243)n de una autorizaci(cid:243)n administrativa o al pago de un impuesto anual, que, ademÆs, suele ser de un importe bastante elevado. La Comisi(cid:243)n ya tuvo oportunidad de declarar pœblicamente (1) que, en su opini(cid:243)n, estas medidas revisten un carÆcter discriminatorio y, en cualquier caso, desproporcionado, por lo que son incompatibles con el principio fundamental de libre circulaci(cid:243)n de servicios en el mercado interior, tal como lo establece el art(cid:237)culo 49 (antiguo art(cid:237)culo 59) del Tratado CE. C 26 E/4 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 26. 1. 2001 la Comisi(cid:243)n reconoce la posibilidad, puesta de relieve por Su Seæor(cid:237)a, de que, en No obstante, determinadas circunstancias, se den motivos especiales de protecci(cid:243)n hist(cid:243)rica y art(cid:237)stica que las auto- ridades nacionales tambiØn tengan en cuenta, aunque, por supuesto, siempre que se respeten los criterios de no discriminaci(cid:243)n, necesidad y proporcionalidad, de conformidad con la jurisprudencia constante del Tribunal de Justicia sobre libre circulaci(cid:243)n de servicios. Teniendo en cuenta estas consideraciones, as(cid:237) como la gran atenci(cid:243)n que presta el pœblico a los citados procedimientos de infracci(cid:243)n, la Comisi(cid:243)n estudiarÆ con especial atenci(cid:243)n la sugerencia de Su Seæor(cid:237)a de que se prepare en un futuro pr(cid:243)ximo un documento en el que se explique a las partes interesadas (usuarios, operadores y autoridades nacionales) el alcance y los efectos del art(cid:237)culo 49 en relaci(cid:243)n con el uso de antenas parab(cid:243)licas. TambiØn conviene recordar que la Comisi(cid:243)n adopt(cid:243) recientemente una comunicaci(cid:243)n (2) sobre la futura estrategia para el mercado interior europeo y que, en ella, se hace especial hincapiØ en las perspectivas de la era digital y en la promoci(cid:243)n de los intereses econ(cid:243)micos de los consumidores. IP/99/281 de 3 de mayo de 1999. (1) (2) COM(1999) 624 final. (2001/C 26 E/004) PREGUNTA ESCRITA E-2226/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (1 de diciembre de 1999) Asunto: Acceso a Internet ¿Podr(cid:237)a hacer saber la Comisi(cid:243)n cuÆl es el porcentaje de hogares que, en cada uno de los Estados miembros y a la fecha mÆs reciente, tiene acceso a Internet, y cuÆl era este porcentaje durante cada uno de los œltimos tres aæos? ¿Ser(cid:237)a posible indicar asimismo cuÆl es el porcentaje de hogares que tiene acceso desde el domicilio o desde el lugar de trabajo? (2001/C 26 E/005) PREGUNTA ESCRITA E-2229/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (1 de diciembre de 1999) Asunto: Tendencias de la publicidad en Internet ¿Podr(cid:237)a comunicar la Comisi(cid:243)n cuÆl es el volumen de gastos en publicidad a travØs de Internet en cada Estado miembro durante cada uno de los œltimos tres aæos? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-2226/99 y E-2229/99 dada por el Sr. Liikanen en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de enero de 2000) No se dispone de datos oficiales consolidados a escala comunitaria sobre los distintos tipos de acceso a Internet ni sobre los ingresos publicitarios en Internet. Esta situaci(cid:243)n se explica por el crecimiento impresionante en el nivel de utilizaci(cid:243)n de Internet y por la rapidez con que se producen los cambios en las formas de utilizaci(cid:243)n. Existen datos procedentes de varias fuentes que proporcionan una idea del crecimiento y de la distribuci(cid:243)n geogrÆfica de la utilizaci(cid:243)n de Internet. Ahora bien, estas fuentes suelen ofrecer datos bastante dispares, incluso refiriØndose a un mismo pa(cid:237)s. Es mÆs: los datos procedentes de una misma fuente pueden no ser comparables de un aæo para otro, por el cambio de metodolog(cid:237)a y por la transformaci(cid:243)n incesante de la realidad que se pretende medir


title: PREGUNTA ESCRITA P-2315/99 de Pat Gallagher (UEN) a la Comisión. Ayuda financiera a Malí y en particular a la empresa Itema.

eurovoc_concepts:
Lomé Convention
Mali
development aid
distribution of aid
financial aid
financial control
management

text: C 225 E/96 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 (cid:129) las cantidades exportadas por cada una de ellas a la Uni(cid:243)n Europea; (cid:129) la lista de empresas comunitarias compradoras de dichas partidas y los Estados miembros en que estÆn instaladas. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de enero de 2000) La Comisi(cid:243)n no se halla en condiciones de facilitar la informaci(cid:243)n que solicita Su Seæor(cid:237)a, ya que los datos en cuesti(cid:243)n se refieren a actividades comerciales de empresas privadas y las Administraciones de aduanas de los Estados miembros no los comunican a la Comisi(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n remite directamente a Su Seæor(cid:237)a, as(cid:237) como a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento, la lista de empresas tailandesas autorizadas a exportar productos de la pesca a la Comunidad. (2000/C 225 E/096) PREGUNTA ESCRITA P-2315/99 de Pat Gallagher (UEN) a la Comisi(cid:243)n (29 de noviembre de 1999) Asunto: Ayuda financiera a Mal(cid:237) y en particular a la empresa Itema ¿Puede la Comisi(cid:243)n Europea informar al Parlamento Europeo sobre el importe exacto de la ayuda financiera concedida al gobierno de Mal(cid:237) en el marco de los programas de ayuda al desarrollo de la UE y del Convenio de LomØ en los œltimos cinco aæos y, mÆs concretamente, si parte de estos fondos han sido entregados directa o indirectamente a una empresa llamada Itema en la que el gobierno de Mal(cid:237) es un importante accionista? Respuesta del Comisario Nielson en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de diciembre de 1999) El cuadro adjunto desglosa la financiaci(cid:243)n del Fondo Europeo de Desarrollo (FED) y del presupuesto comunitario para Mal(cid:237) desde 1986. Ninguno de estos fondos fue entregado, directa o indirectamente, a Itema. 1. Programa Orientativo Nacional 137 158 189 LomØ III (1986-1990) LomØ IV (1991-1996) LomØ IVbis (1997-2001) 2. Otros recursos FED (cid:129) Mecanismo de ajuste estructural (FAS) (cid:129) Stabex (cid:129) Refugiados (cid:129) Capital de riesgo (BEI) (cid:129) Sysmin 3. Recursos presupuestarios comunitarios (cid:129) Seguridad alimentaria (cid:129) ONG (cid:129) Democracia y derechos humanos (cid:129) Cooperaci(cid:243)n descentralizada (cid:129) Bosques tropicales (cid:129) Lucha contra el SIDA (cid:129) ECHO 20,3 14,8 9,7 6,7 61,45 0,9 0,7 21,9 7,75 9,1 0,279 0,73 0,80 1,0 29,4 (1) 10 15 0,25 2,65 0,233 0,28 0,07 7,6 4. TOTAL (1 + 2 + 3) 188,5 262,6 254,4 (1) Un nuevo programa FAS por un importe de 37 M € estÆ en proceso de aprobaci(cid:243)n


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2199/99 esittäjä(t): José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) komissiolle. AL INVEST -ohjelma.

eurovoc_concepts:
EU programme
Latin America
inter-company cooperation

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/33 Komissio on t(cid:228)hdent(cid:228)nyt yleisesti sit(cid:228), ett(cid:228) eniten painotetaan hakijan ansioita ja ett(cid:228) kaikkien unionin kansallisuuksien tasapuolinen edustus kaikilla toimielinten henkil(cid:246)st(cid:246)hierarkian tasoilla on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) unionin monikansallisen julkisen palvelun yhten(cid:228)isyyden ja kulttuurisen monimuotoisuuden vuoksi. Sen vuoksi huomattavaa, pitk(cid:228)aikaista tiettyyn kansallisuuteen kohdistuvaa ep(cid:228)suhtaa ei saa esiinty(cid:228). Komissio vakuuttaa arvoisille parlamentin j(cid:228)senille vakaata aikomustaan varmistaa, ett(cid:228) Euroopan yhdenty- misprosessi jatkuu oikeudenmukaisena ja avoimena. (2000/C 303 E/028) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2198/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: AL INVEST -ohjelma Euroopan parlamentti on saanut valituksia AL INVEST -ohjelman puutteellisesta toiminnasta viime vuosina. N(cid:228)ist(cid:228) valituksista on ilmoitettu asiasta vastaavalle komission j(cid:228)senelle. Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaita k(cid:228)sittelev(cid:228) komitea hyv(cid:228)ksyi 23. syyskuuta 1999 ohjelmalle uuden viisivuotisen rahoituskehyksen. Voiko komissio ilmoittaa, onko eurooppalaista yksityissektoria edustavia j(cid:228)rjest(cid:246)j(cid:228) ja muita taloudellisia toimijoita kuultu ohjelman laatimisvaiheessa erityisesti sen toteuttamisessa havaittujen puutteiden korjaa- miseksi (cid:129) ovathan n(cid:228)m(cid:228) tahot osaltaan rahoittamassa kyseist(cid:228) ohjelmaa? (2000/C 303 E/029) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2199/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: AL INVEST -ohjelma Aikooko komissio itse (cid:129) eik(cid:228) tekninen sihteerist(cid:246) (cid:129) antaa tietoja ja pyrki(cid:228) siten s(cid:228)ilytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n rakentavan vuoropuhelun ohjelman k(cid:228)ytt(cid:228)jien kanssa ohjelman toiminnan parantamiseksi nykyisell(cid:228) toimintajaksolla? (2000/C 303 E/030) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2200/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: AL INVEST -ohjelma Voiko komissio ilmoittaa tapaukset, my(cid:246)h(cid:228)styneet enemm(cid:228)n kuin ohjelman s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyt 60 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)? joissa Euroopan unionin lupaamat maksut ovat viime vuosina Onko komissio tietoinen vahingosta, joita maksujen viiv(cid:228)styminen on aiheuttanut ohjelman toiminnasta vastaaville? Miten komissio aikoo korjata aiheutuneen vahingon?