title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1927/99 esittäjä(t): Reino Paasilinna (PSE) komissiolle. Vähemmistöoikeuksien kunnioittamisen kriteerit.

eurovoc_concepts:
accession criteria
accession to the European Union
protection of minorities
rights of minorities

text: C 225 E/32 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 Tarkastuksessa k(cid:228)vi my(cid:246)s selv(cid:228)sti ilmi, ett(cid:228) Ekpizolla ei ollut tarvittavia omia varoja vuoden 1999 kahta suurta hanketta varten. N(cid:228)iden hankkeiden koskonaiskustannukset oli arvioitu 572 605 miljoonaksi euroksi. Puolet summasta oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) saada Ekpizon omista varoista. Siksi Ekpizo p(cid:228)(cid:228)tti luopua toisesta hyv(cid:228)ksytyst(cid:228) hankkeesta. J(cid:228)ljell(cid:228)olevan hankkeen osalta asetettiin 15. lokakuuta 1999 lopulliseksi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)- ajaksi, johon menness(cid:228) oli esitett(cid:228)v(cid:228) rahoituksellisesti hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) hanke. Komissiolle ei t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) ole toimitettu muutettua hakemusta. Ekpizon hankkeita koskevat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen N:o 283/1999/EY sin(cid:228)ns(cid:228). liittyv(cid:228)t siis pikemminkin varainhoidon peruss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihin kuin (2000/C 225 E/033) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1927/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Reino Paasilinna (PSE) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: V(cid:228)hemmist(cid:246)oikeuksien kunnioittamisen kriteerit Yksi laajentumisen kriteereist(cid:228) on v(cid:228)hemmist(cid:246)oikeuksien kunnioittaminen. Kuitenkaan miss(cid:228)(cid:228)n komission julkaisussa ei ole olemassa virallista luetteloa siit(cid:228), mit(cid:228) v(cid:228)hemmist(cid:246)oikeuksiin kuuluu. Komissio on valmistelemassa toista vuosiraporttia hakijamaiden edistymisest(cid:228). Eri maihin sovellettavat ehdot poikennevat luetteloa v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimuksista? Mitk(cid:228) ovat komission k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)t laadulliset ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lliset kriteerit, kun selvitet(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)hemmist(cid:246)oikeuksien tyydytt(cid:228)v(cid:228)n kunnioittamisen tasoa kansalaisuuden, rodun, kielen sek(cid:228) uskonnon suhteen? toisistaan. Onko komissio laatinut G(cid:252)nter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1999) On totta, kuten arvoisa parlamentin j(cid:228)sen esitt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) komissio ei ole julkaissut virallista luetteloa v(cid:228)hemmist(cid:246)jen oikeuksista. Komissio kuitenkin muistuttaa, ett(cid:228) kyseiset oikeudet sis(cid:228)ltyv(cid:228)t kansalaisoi- keuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainv(cid:228)liseen yleissopimukseen vuodelta 1996, Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) v(cid:228)hemmist(cid:246)jen oikeuksia koskevaan julistukseen vuodelta 1992, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevaan yleissopimukseen sek(cid:228) erityisesti Euroopan neuvoston piiriss(cid:228) vuonna 1994 tehtyyn kansallisten v(cid:228)hemmist(cid:246)jen suojelua koskevaan puiteyleissopimukseen. Juuri n(cid:228)iden asiakirjojen sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)t oikeudet on otettu huomioon arvioitaessa v(cid:228)hemmist(cid:246)jen kohtelua ja niiden suojelua unionin j(cid:228)senyytt(cid:228) hakeneissa ehdokasmaissa sek(cid:228) vuonna 1997 annetuissa lausunnoissa kyseisten maiden hakemuksista Euroopan unionin j(cid:228)seniksi ett(cid:228) parlamentille ja neuvostolle vuosina 1998 ja 1999 esitetyiss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaiskertomuksissa kunkin maan edistymisest(cid:228) Euroopan unioniin liittymisen valmiste- luissa. N(cid:228)ist(cid:228) lausunnoista ja kertomuksista k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) komission huomioon ottamat v(cid:228)hemmist(cid:246)jen oikeudet koskevat erityisesti v(cid:228)hemmist(cid:246)jen kansallisen ja kulttuuri-identiteetin s(cid:228)ilytt(cid:228)mist(cid:228) sek(cid:228) ennen kaikkea niiden kielen, uskonnon, perinteiden ja muun kulttuuriperinn(cid:246)n s(cid:228)ilytt(cid:228)mist(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) oikeudet koskevat my(cid:246)s yhdenvertaista kohtelua enemmist(cid:246)n(cid:228) olevan v(cid:228)est(cid:246)n kanssa yhteiskunta- ja talousel(cid:228)m(cid:228)n eri aloilla, erityisesti ty(cid:246)h(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)syn, asumisen, koulutuksen, tavaroiden ja palvelujen hankkimisen, sosiaa- lisen suojelun sek(cid:228) terveydenhuollon aloilla. Oikeus kansalaisuuteen, oikeus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tietyin edellytyksin ja v(cid:228)hemmist(cid:246)kielt(cid:228) virallisissa yhteyksiss(cid:228) ja oikeudenk(cid:228)ynniss(cid:228) puolustautuessa sek(cid:228) kokoontumis- sananvapaus, jotka on my(cid:246)s otettu huomioon komission laatimissa selvityksiss(cid:228), t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t niin ik(cid:228)(cid:228)n siihen, ett(cid:228) v(cid:228)hemmist(cid:246)ille taattaisiin sama kohtelu kuin muulle v(cid:228)est(cid:246)lle. Lis(cid:228)ksi n(cid:228)m(cid:228) oikeudet koskevat v(cid:228)hemmist(cid:246)jen suojelua heihin kansallisen, kulttuuri- tai kielellisen identiteetin vuoksi kohdistuvalta vihamieliselt(cid:228) kohtelulta ja v(cid:228)kivallalta. Komissio voi taata, ett(cid:228) kutakin ehdokasmaata koskevat selvitykset on laadittu samoin perustein. Jos maakohtaiset arviot poikkeavat toisistaan, t(cid:228)m(cid:228) johtuu havaittujen ongelmien eik(cid:228) k(cid:228)ytettyjen perusteiden v(cid:228)lisist(cid:228) huomattavista eroista. Komissio muistuttaa my(cid:246)s parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) se muodostaa kantansa v(cid:228)hemmist(cid:246)jen oikeuksien noudattamisesta ehdokasmaissa kuultuaan asiassa alan merkitt(cid:228)vimpi(cid:228) kansainv(cid:228)lisi(cid:228) viranomaisia ja elimi(cid:228). Sek(cid:228) lausuntoja ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaiskertomuksia laatiessaan komissio kuuli siten Euroopan turvallisuus- ja yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjest(cid:246)n (ETYJ) v(cid:228)hemmist(cid:246)asioiden valtuutettua, Euroopan neuvostoa, International Helsinki Federation for Human Rights -j(cid:228)rjest(cid:246)(cid:228) sek(cid:228) Amnesty International -j(cid:228)rjest(cid:246)(cid:228). 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/33 Komissio t(cid:228)sment(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) sen asiassa k(cid:228)ynnist(cid:228)m(cid:228)t toimet ovat jo johtaneet my(cid:246)nteisiin tuloksiin ehdokasmaissa. Esimerkkein(cid:228) voidaan mainita seuraavat, komission erityisen t(cid:228)rkein(cid:228) pit(cid:228)m(cid:228)t kysymykset: Virossa ja Latviassa on saatu aikaan huomattavia parannuksia kansalaisuuden my(cid:246)nt(cid:228)misess(cid:228) ven(cid:228)j(cid:228)nkie- liseen v(cid:228)hemmist(cid:246)(cid:246)n kuuluville henkil(cid:246)ille, ja Slovakiassa on vihdoinkin annettu laki v(cid:228)hemmist(cid:246)kielten k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) virallisissa yhteyksiss(cid:228). Lopuksi komissio korostaa K(cid:246)lniss(cid:228) kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle antamansa tiedonannon merki- tyst(cid:228), joka koskee rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin vastustamista j(cid:228)senyytt(cid:228) hakeneissa maissa (1). Komissio luottaa siihen, ett(cid:228) ehdokasmaiden tilannetta jatkuvasti kriittisesti v(cid:228)hemmist(cid:246)jen oikeuksien t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) toteutumista ja niiden suojelua. tarkastelemalla edistet(cid:228)(cid:228)n (1) KOM(1999) 256 lopullinen. (2000/C 225 E/034) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1935/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Nicholas Clegg (ELDR) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Komission henkil(cid:246)kunta Kuinka monta komission p(cid:228)(cid:228)toimista virkamiest(cid:228) ty(cid:246)skentelee suoraan tai ep(cid:228)suorasti EU:n kehitysapuoh- jelmien hallinnossa? Kuinka suuri t(cid:228)m(cid:228) osuus on komission p(cid:228)(cid:228)toimisesta henkil(cid:246)kunnasta? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (10. tammikuuta 2000) Komission (cid:228)skeisen uudelleenj(cid:228)rjestelyn j(cid:228)lkeen noin 2 600 henkil(cid:246)(cid:228) komission p(cid:228)(cid:228)toimipaikoissa ty(cid:246)s- kentelee kuudessa ulkosuhteiden alaan kuuluvassa p(cid:228)(cid:228)osastossa (ulkosuhteet, kauppapolitiikka, kehitys- yhteisty(cid:246), laajentumisasiat, humanitaarisen avun toimisto ja ulkomaanavun yhteinen toimiala). M(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 10 prosenttia komission p(cid:228)(cid:228)toimipaikoissa ty(cid:246)skentelev(cid:228)st(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)st(cid:228). T(cid:228)st(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) l(cid:228)hes 400 henkil(cid:246)(cid:228) ty(cid:246)skentelee kehitysyhteisty(cid:246)st(cid:228) vastaavassa p(cid:228)(cid:228)osastossa ja lis(cid:228)ksi arviolta 900 henkil(cid:246)(cid:228) ty(cid:246)skentelee kehitysyhteisty(cid:246)n ja avustusohjelmien parissa muissa ulkosuhteiden alaan kuuluvissa p(cid:228)(cid:228)osastoissa. Lis(cid:228)ksi noin 650 komission virkamiest(cid:228) ty(cid:246)skentelee yhteis(cid:246)n ulkopuolisissa maissa sijaitsevissa l(cid:228)hetys- t(cid:246)iss(cid:228). Kyseinen henkil(cid:246)st(cid:246) vastaa erilaisista ulkosuhteita koskevista teht(cid:228)vist(cid:228), muun muassa ulkopuolelle suuntautuvien tukiohjelmien hallinnosta. Ulkosuhteista vastaava henkil(cid:246)st(cid:246) on jakaantunut seuraavasti: Virkamiehet Ulkopuolinen henkil(cid:246)st(cid:246) Yhteens(cid:228) P(cid:228)(cid:228)toimipaikat Ulkosuhteet Kauppapolitiikka Kehitysyhteisty(cid:246) Laajentumisasiat Ulkomaanavun yhteinen toimiala Humanitaarisen avun toimisto 666 379 346 214 551 118 2274 99 65 38 52 126 19 399 765 444 384 266 677 137 2673 Kentt(cid:228) L(cid:228)hetyst(cid:246)t 654 Paikallinen henkil(cid:246)st(cid:246) 28 (1) 682 (2) Palkkaluokkaan 1 kuuluva paikallinen henkil(cid:246)st(cid:246): vastaava A-palkkaluokka. (1) (2) Kansalliset asiantuntijat sek(cid:228) ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset ja v(cid:228)liaikaiset toimihenkil(cid:246)t


title: Annual report 1998 : annex.,Informe anual 1998 : anexo.,Jaarverslag 1998 : bijlage.,Jahresbericht 1998 : Anhang.,Rapport annuel 1998 : annexe.,Relatório anual 1998 : anexo.,Relazione annuale 1998 : allegato.,Vuosikertomus 1998 : liite.,Årsrapport 1998 : bilag.,Årsrapport 1998 : bilaga.,Ετήσια έκθεση 1998 : παράρτημα.

eurovoc_concepts:
Community body
European patent
activity report
plant propagation


title: Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma luonnoksesta yhteiseksi työllisyysraportiksi 1999 (SEC(1999)  1386 - C5-0215/1999)

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU employment policy
European Employment Strategy
employment policy
gender equality

formats: pdf print

text: 7. 6. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 158/43 Torstai 4. marraskuuta 1999 6. Yhteinen työllisyysraportti A5-0046/1999 Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma luonnoksesta yhteiseksi työllisyysraportiksi 1999 (SEC(1999) 1386 % C5-0215/1999) Euroopan parlamentti, joka (cid:1) ottaa huomioon luonnoksen yhteiseksi työllisyysraportiksi (SEC(1999) 1386 (cid:1) C5-0215/1999), (cid:1) ottaa huomioon komission suosituksen neuvoston suosituksiksi, jotka koskevat jäsenvaltioiden työlli- syyspolitiikan täytäntöönpanoa (KOM(1999) 445), (cid:1) ottaa huomioon puheenjohtajavaltioiden päätelmät Luxemburgin ylimääräisestä huippukokouksesta 20. ja 21. marraskuuta 1997, Cardiffin huippukokouksesta 15. ja 16. kesäkuuta 1998, Wienin huip- pukokouksesta 11. ja 12. joulukuuta 1998 sekä Kölnin huippukokouksesta 3. ja 4. kesäkuuta 1999, (cid:1) ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston Amsterdamissa kasvusta ja työllisyydestä 16. kesäkuuta 1997 antaman päätöslauselman (1), (cid:1) ottaa huomioon Kölnissä 3. ja 4. kesäkuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöslauselman eurooppalaisesta työllisyyspaketista, (cid:1) ottaa huomioon 18. marraskuuta 1998 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta: ehdotus jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaa koskeviksi suuntaviivoiksi vuonna 1999 (2), (cid:1) ottaa huomioon 11. maaliskuuta 1999 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta neuvos- tolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ”talouskatsaus vuo- deksi 1999: EU:n talous euron käytön alkuvaiheessa (cid:1) kasvun, työllisyyden ja vakauden edistämi- nen” (3), (cid:1) ottaa huomioon 4. toukokuuta 1999 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin myötävaiku- tuksesta eurooppalaiseen työllisyyssopimukseen ja komission tiedonannosta työllisyyttä tukevasta yhteisöpolitiikasta (EY:n perustamissopimuksen 150 artiklan (entinen 127 artikla) mukaisesti) (4), (cid:1) ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 2 kohdan, 125, 126, 127, 128, 129, 130 artiklan, 137 artiklan 1 kohdan ja 141 artiklan, (cid:1) ottaa huomioon työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan mietinnön sekä naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioi- den valiokunnan sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnot (A5-0046/1999), A. katsoo, että jäsenvaltioissa lähes 60 miljoonaa ihmistä elää köyhyysrajan alapuolella ja että tämä muo- dostaa uhkan sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle ja eurooppalaiselle yhteiskuntamallille, B. C. katsoo, että vaikka yhteisön työllisyyspolitiikan aloitteilla luotiin 1,8 miljoonaa uutta työpaikkaa vuonna 1998, nuorisotyöttömyyden suhteellinen taso kuitenkin vaihteli huomattavasti eri jäsenval- tioissa ja kahdessa tapauksessa mitään parannusta ei ollut havaittavissa, ja katsoo, että edelleen liian korkea yleinen luku 19,5 % merkitsee sitä, että tarvitaan edelleen huomattavia ja kestäviä ponnistuksia nuorisotyöttömyyden tehokasta alentamista varten, katsoo, että vuonna 1998 vain harvat jäsenvaltiot pystyivät merkittävästi vähentämään pitkäaikaistyöt- tömyyttä, että noin puolet Euroopan unionin työttömistä on entiseen tapaan pitkäaikaistyöttömiä ja että ehkäiseviä toimenpiteitä pitkäaikaistyöttömyyden vähentämiseksi on siten vahvistettava kestävältä pohjalta kaikissa jäsenvaltioissa, D. katsoo, että alle puolet työkykyisestä väestöstä, joka on iältään 50(cid:1)64 vuotta, käy työssä, ja että siten tarvitaan johdonmukaisia strategioita, jotta voidaan torjua ikääntyneiden työntekijöiden syrjäytyminen työmarkkinoilta, (1) (2) (3) (4) EYVL C 236, 2. 8. 1997, s. 3. EYVL C 379, 7. 12. 1998, s. 88. EYVL C 175, 21. 6. 1999, s. 296. EYVL C 279, 1. 10. 1999, s. 111. C 158/44 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 7. 6. 2000 Torstai 4. marraskuuta 1999 E. katsoo, että vero- ja maksujärjestelmät on tehtävä työllisyyttä suosivammiksi, F. katsoo, että kaikkialla unionissa vain noin 40 % työntekijöistä työskentelee palvelualalla, kun USA:ssa vastaava luku on 54 %, ja tämä ero merkitsee yli 36 miljoonaa työpaikkaa; katsoo, että tämän alan työllistämispotentiaalia ei vieläkään ole täysin hyödynnetty EU:ssa, G. katsoo, että työn implisiittinen verotus on viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana noussut noin 6 prosenttiyksikköä nykyiseen 43 prosenttiin ja että yhden jäsenvaltioiden kiireellisimmistä tehtävistä muodostavat siten työn verorasituksen alentamiseen tähtäävät toimenpiteet, joilla ei kuitenkaan vaa- ranneta maiden sosiaaliturvajärjestelmien rahoituksen vakautta, H. katsoo, että työn organisoinnin nykyaikaistaminen, yhdessä työajan tehokkaan lyhentämisen kanssa, voi vaikuttaa osaltaan tuottavuuden, kilpailukyvyn ja siten myös työllisyyden kasvuun, mutta myös elin- ja työolosuhteiden paranemiseen, ja että osapuolten ponnisteluja työn organisoinnin nykyaikais- tamiseksi on siten kehitettävä edelleen, etenkin meneillään olevasta työajan lyhentämisestä saaduista kokemuksista tehdyn perinpohjaisen analyysin avulla, I. J. katsoo, että on toteutettava lisää paremmin suunnattuja aloitteita, joilla pyritään antamaan vammaisille mahdollisuus päästä työhön ja pitää työpaikkansa avoimilla työmarkkinoilla, mukaan luettuna erityi- sen huomion kiinnittäminen terveys- ja turvallisuuspolitiikkoihin, joilla pyritään estämään työtapatur- mien ja ammattitautien esiintyminen, ottaa huomioon, että tasa-arvonäkökulman sisällyttämistä kaikkeen toimintaan korostettiin Pekingin toimintaohjelmassa, jossa hallituksia ja muita toimijoita kehotettiin edistämään aktiivisesti ja näkyvästi tasa-arvonäkökohtien sisällyttämistä kaikkiin toimintalinjoihin ja ohjelmiin, K. ottaa huomioon, että jäsenvaltiot eivät ole toteuttaneet tyydyttävästi sitoutumistaan naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien ja tasa-arvon edistämiseen, ja siksi on edelleen olemassa verotuksellisia, koulutuksellisia, kulttuurisia ja yhteiskunnallisia esteitä, jotka vaikeuttavat naisten pääsyä työmarkki- noille ja heidän etenemistään työmarkkinoilla, L. katsoo, että on kiinnitettävä erityistä huomiota työllisyyden vakauden ja turvallisuuden laatuun, ja siksi sekä kansallisella että eurooppalaisella tasolla on kehitettävä määrällisiä ja laadullisia arviointiperus- teita, M. muistuttaa, että eurooppalaiset työmarkkinat eroavat toinen toisistaan ja että eri suuntaviivoilla voi olla yksittäisten jäsenvaltioiden kannalta erilaista merkitystä, N. katsoo, että komissio esittelee luonnoksessaan yhteiseksi työllisyysraportiksi edistysaskeleita mutta myös lukuisia puutteita, jotka liittyvät työllisyyspoliittisten suuntaviivojen täytäntöönpanoon kansalli- sella tasolla, Johtopäätökset Luxemburgin prosessin toteuttamisesta pyytää komissiota ja neuvostoa parantamaan laajojen taloudellisten suuntaviivojen ja työllisyyssuun- 1. taviivojen suhdetta niiden sisällön ja ajoituksen (käsittely ja antaminen samanaikaisesti) osalta, sekä kyseis- ten neuvoston komiteoiden välistä suhdetta; odottaa, että komissio ja neuvosto esittävät työllisyyspoliittisia suuntaviivoja koskevat ehdotuksensa 2. ajoissa parlamentille; pitää erittäin hyödyllisenä, että parlamentti osallistuu työllisyyssuuntaviivojen kehittämiseen ja valvoo 3. eurooppalaisten työllisyysaloitteiden täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa yhdessä komission kanssa; 7. 6. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 158/45 Torstai 4. marraskuuta 1999 4. myöntää, että työllisyyspoliittisten suuntaviivojen arviointi vaatii suuria hallinnollisia ponnisteluja mutta katsoo kuitenkin, että yksivuotinen tarkastelurytmi on säilytettävä, jotta jäsenvaltiot eivät vähennä työllisyyttä edistävää toimintaansa; 5. kehottaa neuvostoa hyväksymään komission esittämän jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan täytäntöön- panoa koskevan suositusluonnoksen muutoksitta ja kehottaa jäsenvaltioita asettamaan suositusten noudat- tamisen etusijalle kansallisten toimintasuunnitelmiensa rajoissa; Johtopäätökset työllisyys- ja talouspolitiikan koordinoimisesta painottaa, että talous- ja rahaliiton toteuttaminen on tehokas keino lisätä talouselämän suorituskykyä 6. ja luoda suotuisaa ilmapiiriä uusille työtilaisuuksille; 7. pitää tarpeellisena politiikan alojen vuoropuhelumahdollisuuksien merkittävää parantamista ja odot- taa, että työllisyys-, sosiaali-, talous-, raha-, ympäristö- ja rakennepolitiikan alojen toimijoiden toiminta sovitetaan paremmin yhteen sekä kansallisella että eurooppalaisella tasolla; 8. odottaa, että Euroopan parlamentin asema tunnustetaan täysin ja että se otetaan nykyisen toimielin- menettelyn puitteissa voimakkaammin mukaan eurooppalaisen työllisyyspaketin laatimiseen ja toteuttami- seen sekä makrotaloudelliseen vuoropuheluun (cid:1) tarvittaessa toimielinten välisellä sopimuksella; Johtopäätökset työpaikkoja luovista aktiivisista toimista korostaa, että jäsenvaltioiden suorien ja epäsuorien työmarkkinoita tukevien toimenpiteiden välillä on 9. selviä eroja; odottaa, että jäsenvaltiot harjoittavat omaa työllisyyspolitiikkaansa tasapainoisemmin; tukee työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan vaatimusta, 10. taloudellisesti alueellisella ja paikallisella tasolla; jonka mukaan työllisyysaloitteita on tuettava kiinnittää huomiota siihen, että yrityksille myönnettyjä taloudellisia tukia ja/tai verotukia on valvot- 11. tava paremmin, jotta niillä myötävaikutettaisiin todellakin työpaikkojen luomiseen eikä irtisanomisia aiheuttaviin rakenneuudistuksiin ja uudelleensijoittamisiin; katsoo, että tämän valvonnan, johon on otettava mukaan työmarkkinaosapuolet, on oltava säännöllistä ja virallista; Johtopäätökset suuntaviivoista toteaa, että työllisyyspoliittisten suuntaviivojen täyttämiseksi toteutettavien toimenpiteiden on koi- 12. duttava kaikkien osapuolten sekä erityisten kohderyhmien hyödyksi; vaatii 13. suuntaviivojen täytäntöönpanoon; jäsenvaltioita ottamaan työmarkkinaosapuolet tehokkaammin mukaan työllisyyspoliittisten tukee voimakkaasti ehdotusta viestintä- ja tietoteknologiaa koskevaksi uudeksi suuntaviivaksi, 14. ja korostaa, että tämä on täytäntöönpanonsa kannalta selvä esimerkki siitä, että julkisia ja yksityisiä investoin- teja on kannustettava aktiivisemmin alusta alkaen; 15. katsoo, että elinikäisen oppimisen ajatusta on vahvistettava työllisyyspoliittisissa suuntaviivoissa, ja kehottaa komissiota määrittelemään tarkistettavissa olevat vähimmäistavoitteet työelämässä toimivien, eri ikäryhmiin kuuluvien miesten ja naisten osallistumiselle jatkokoulutukseen; 16. pyytää jäsenvaltioita mukauttamaan koulutusjärjestelmänsä paremmin työmarkkinoiden vaatimuksia vastaaviksi ja katsoo, että erityisesti koulutusta ja jatkokoulutusta olisi suunnattava entistä enemmän palve- lualoille, koska niiden kasvupotentiaali on suuri; 17. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään työn verottamiselle toteuttamiskelpoisia vaihtoeh- toja, joita jo ehdotettiin kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskeneessa valkoisessa kirjassa sekä verotusta käsitelleessä Montin työryhmässä; C 158/46 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 7. 6. 2000 Torstai 4. marraskuuta 1999 Johtopäätökset työllisyysstrategiasta ja sosiaaliturvasta uskoo, että työllisyyden, työpaikkojen luomisen laadun ja sosiaalisen suojelun välistä yhteyttä on 18. vahvistettava Luxemburgin strategian puitteissa; 19. vaatii yhteisiä sosiaalisia vähimmäisnormeja työehtojen lisäksi myös työ- ja sosiaalilainsäädännön eri aloille, kuten irtisanomislainsäädäntöön, vammaisten integroimiseen työmarkkinoille sekä työntekijöiden oikeuteen tulla kuulluksi yritystä koskevissa asioissa; 20. sisällyttää tietojen saannin vähimmäisnormeihin myös eläkesaatavien kehitystä koskevat tiedot; 21. pyytää, että eläkeikää nostetaan muuttamalla työttömiin työntekijöihin sovellettavaa sosiaaliturva- lainsäädäntöä, jos jäsenvaltiot varmistavat että näille annetaan etusija työllistämisohjelmissa, jotta he eivät jäisi ilman työtä ja eläkettä; Johtopäätökset yhtäläisistä mahdollisuuksista ja läpäisyperiaatteesta kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita lisäämään kansallisia resursseja ja tiukentamaan oikeudellisia ja 22. institutionaalisia puitteita tasa-arvonäkökohtien sisällyttämiseksi työllisyyspolitiikkaan; kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita asettamaan kolmen parhaiten menestyneen jäsenvaltion keski- 23. arvoon perustuvia tavoitteita, joilla mitataan naisten osallistumista koulutusohjelmiin; kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita kehittämään vertailuanalyysejä ja kriteereitä, joilla toteutetaan ja 24. arvioidaan tasa-arvonäkökohtien sisällyttämistä kansallisiin työllisyyspolitiikkoihin; 25. kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita poistamaan naisten osallistumista vaikeuttavat esteet esimerkiksi lisäämällä äitiys- ja lastenhoitoetuuksia ja ottamalla huomioon lastenhoitokustannukset määriteltäessä pie- nituloisille perheille tarkoitettuja etuuksia; Johtopäätökset arvioinnista 26. pitää esikuva-analyysiin perustuvien konkreettisten ja määrällisten tavoitteiden käyttöönottoa erityi- sesti EU:n tasolla ratkaisevana parannuksena työllisyyspoliittisiin suuntaviivoihin; odottaa siksi, että nykyis- ten suuntaviivojen perusteella asetetaan useampia koko yhteisöä koskevia tavoitteita; 27. odottaa, että komissio ja jäsenvaltiot muotoilevat tavoitteet siten, että myös arviointi on mahdollista; toistaa komission esittämien asiakirjojen pohjalta vaatimuksensa, jonka mukaan kansallisten tilasto- 28. jen on oltava vertailukelpoisia, jotta työllisyyspoliittisten suuntaviivojen soveltamisen yhtenäinen arviointi ja aiheellinen valvonta on mahdollista; 29. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään työllisyyspoliittisia tekijöitä koskevista tilastoistaan keskenään vertailukelpoisia vuoden 2000 alkuun mennessä työllisyyspoliittisten suuntaviivojen yhtenäisen arvioinnin ja asianmukaisen valvonnan mahdollistamiseksi; kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, talous- ja sosiaa- 30. likomitealle, alueiden komitealle sekä eurooppalaisille työmarkkinaosapuolille. * * *


title: PREGUNTA ESCRITA E-1923/99 de Chris Davies (ELDR) a la Comisión. Respuesta a las preguntas parlamentarias.

eurovoc_concepts:
European Commission
European Parliament
interinstitutional relations (EU)
operation of the Institutions

formats: html pdf print

text: 20. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 170 E/125 preve(cid:237)an introducir en materia de detenci(cid:243)n administrativa. Informaron asimismo de la buena cooperaci(cid:243)n que manten(cid:237)an con el CICR en lo que se refiere al acceso a los centros de detenci(cid:243)n y de su voluntad de proseguir dicha cooperaci(cid:243)n. Por œltimo, las autoridades chinas declararon estar dispuestas a recibir asesoramiento y asistencia jur(cid:237)dicos por parte de la UE, con miras a la ratificaci(cid:243)n y aplicaci(cid:243)n de los Pactos de las Naciones Unidas. (2000/C 170 E/148) PREGUNTA ESCRITA E-1923/99 de Chris Davies (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (4 de noviembre de 1999) Asunto: Respuesta a las preguntas parlamentarias ¿CuÆl ha sido la media del plazo de respuesta de la Comisi(cid:243)n a las preguntas escritas no prioritarias 1. presentadas por los diputados al PE durante el pasado ejercicio? A t(cid:237)tulo comparativo, ¿cuÆles suelen ser los plazos para procedimientos similares en los Parlamentos 2. de los Estados miembros? ¿QuØ propuestas piensa presentar la Comisi(cid:243)n con vistas a reducir el plazo de respuesta a dichas 3. preguntas? Respuesta de la Vicepresidenta Loyola de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (4 de noviembre de 1999) La Comisi(cid:243)n dio 3 013 respuestas a preguntas no prioritarias enviadas por el Parlamento en 1998, 1. con un plazo medio de seis semanas y cuatro d(cid:237)as para cada respuesta. 2. La Comisi(cid:243)n no posee informaci(cid:243)n sobre las preguntas hechas en los parlamentos de los Estados miembros. No debe olvidarse, sin embargo, que las situaciones de la Comisi(cid:243)n y de las administraciones nacionales no son realmente similares dada, en especial, la necesidad de coordinaci(cid:243)n entre los servicios de la Comisi(cid:243)n, el procedimiento de adopci(cid:243)n que garantiza la responsabilidad colegial y el requisito de contestar en la lengua del autor de la pregunta. En el contexto del nombramiento de la nueva Comisi(cid:243)n, la Vicepresidenta responsable de las 3. relaciones con el Parlamento indic(cid:243) su intenci(cid:243)n clara de acelerar las respuestas a las preguntas parlamentarias. Desde entonces se han realizado cambios en los procedimientos internos de la Comisi(cid:243)n que deben resultar en una reducci(cid:243)n real del tiempo medio de respuesta. La Comisi(cid:243)n estÆ de acuerdo, no obstante, en que es posible contestar a todas las preguntas escritas en el plazo de seis semanas establecido en los procedimientos del Parlamento, y continuarÆ reforzando sus procedimientos para lograrlo. (2000/C 170 E/149) PREGUNTA ESCRITA E-1925/99 de Luis Berenguer Fuster (PSE) a la Comisi(cid:243)n (4 de noviembre de 1999) Asunto: Inclusi(cid:243)n de determinados datos en el expediente abierto al Estado espaæol por ayudas pœblicas al sector elØctrico En respuesta dada en el Congreso de los Diputados al diputado del Grupo Socialista Juan Manuel Eguiagaray el 17 de septiembre de 1999, el Gobierno espaæol manifest(cid:243) que, en su opini(cid:243)n, la disposici(cid:243)n transitoria sexta de la Ley del Sector ElØctrico, en la redacci(cid:243)n dada por Ley 50/1998, al establecer los Costes de Transici(cid:243)n a la Competencia para las empresas elØctricas «no contiene ningœn elemento de ayuda de Estado en el sentido del apartado 1 del art(cid:237)culo 92 del Tratado»


title: Kommissionens yttrande enligt artikel 251.2 c i EG-fördraget om Europaparlamentets ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt om förslag till Europaparlamentets och Rådets beslut om att anta ett flerårigt program för främjande av förnybara energikällor i Gemenskapen (Altener) (1998-2002), med ändring av kommissionens förslag enligt artikel 250.2 i EG-fördraget Rättelse

eurovoc_concepts:
environmental protection
greenhouse gas
renewable energy

text: C 56 E/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 F(cid:246)rslag till Europaparlamentets och r(cid:229)dets beslut om att anta ett fler(cid:229)rigt program f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor i gemenskapen (Altener) (1998(cid:150)2002) Med (cid:228)ndring av kommissionens f(cid:246)rslag enligt artikel 250. 2 i EG-f(cid:246)rdraget (2000/C 56 E/08) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) KOM(1999) 560 slutlig (cid:151) 97/0370(COD) (Framlagt av kommissionen den 5 november 1999) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 175. 1 i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommittØns yttran- de (1), med beaktande av RegionkommittØns yttrande (2), i enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 251 i f(cid:246)rdraget (3), och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: 1. I artikel 174 i f(cid:246)rdraget anges det att ett av m(cid:229)len f(cid:246)r gemenskapens verksamhet skall vara att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att na- turresurserna utnyttjas varsamt och rationellt. 2. I artikel 152 i f(cid:246)rdraget anges det att h(cid:228)lsoskyddskraven skall ing(cid:229) som ett led i gemenskapens (cid:246)vriga politik. Alte- ner-programmet som fastst(cid:228)lls i detta beslut bidrar till h(cid:228)l- soskyddet. 3. Vid sitt sammantr(cid:228)de den 29 oktober 1990 fastst(cid:228)llde r(cid:229)det totala koldi- m(cid:229)let oxidutsl(cid:228)ppen p(cid:229) 1990 (cid:229)rs niv(cid:229) i hela gemenskapen. (cid:229)r 2000 stabilisera de f(cid:246)re att 4. Kyotoprotokollet till F(cid:246)renta nationernas ramkonvention om klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar inneh(cid:229)ller ytterligare (cid:229)taganden f(cid:246)r gemenskapen och dess medlemsstater att minska ut- sl(cid:228)ppen av v(cid:228)xthusgaser, inbegripet det (cid:229)tagande som ge- menskapen har gjort och som inneb(cid:228)r att utsl(cid:228)ppen av v(cid:228)xthusgaser skall minska med 8 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1990 (cid:229)rs niv(cid:229) under perioden 2008(cid:150)2012. 5. Genom r(cid:229)dets beslut 93/389/EEG (4) har en (cid:246)vervaknings- mekanism f(cid:246)r utsl(cid:228)pp av koldioxid och andra v(cid:228)xthusgaser i gemenskapen inr(cid:228)ttats. (1) EGT C 214, 10. 7. 1998, s. 44. (2) EGT C 315, 13. 10. 1998, s. 1. (3) Europaparlamentets yttrande av den 11 mars 1999 (EGT C 175, 21. 6. 1999, s. 262), r(cid:229)dets gemensamma st(cid:229)ndpunkt av den 28 juni 1999 (EGT C 243, 27. 8. 1999, s. 47) och Europaparlamentets beslut av den ((cid:228)nnu ej offentliggjort i EGT). (4) EGT L 167, 9. 7. 1993, s. 31. 6. Koldioxidutsl(cid:228)ppen fr(cid:229)n energif(cid:246)rbrukningen i gemenska- pen kommer sannolikt att (cid:246)ka med ungef(cid:228)r 3 % mellan 1995 och 2000 med normal ekonomisk tillv(cid:228)xt. Mot bak- grund av det ovan n(cid:228)mnda Kyoto-(cid:229)tagandet (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)n- digt att vidta ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder. ¯tg(cid:228)rder som verkligen skulle bidra till att ovan n(cid:228)mnda m(cid:229)l uppn(cid:229)s omfattar en mycket intensivare anv(cid:228)ndning av f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor och en effektiv energianv(cid:228)ndning. 7. Vid sitt sammantr(cid:228)de den 25(cid:150)26 juni 1996 noterade r(cid:229)det att den mellanstatliga gruppen f(cid:246)r klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar (SAR IPCC) under f(cid:246)rhandlingarna om ett protokoll om Berlin- mandatet i sin andra utv(cid:228)rderingsrapport klart och tydligt kommit fram till att m(cid:228)nniskan har en p(cid:229)visbar inverkan p(cid:229) globala klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar och betonat det br(cid:229)dskande behovet av s(cid:229) omfattande (cid:229)tg(cid:228)rder som m(cid:246)jligt, r(cid:229)det no- terade att det fanns avsev(cid:228)rda m(cid:246)jligheter till (cid:148)no reg- rets(cid:148)-l(cid:246)sningar och uppmanade kommissionen att fastst(cid:228)lla vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som m(cid:229)ste vidtas p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). 8. Genom gr(cid:246)nboken av den 11 januari 1995 och vitboken av den 13 december 1995 meddelade kommissionen Eu- ropaparlamentet och r(cid:229)det sin syn p(cid:229) den framtida ener- gipolitiken i gemenskapen och p(cid:229) vilken roll de f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor b(cid:246)r spela. 9. I sin resolution av den 4 juli 1996 om en handlingsplan f(cid:246)r energik(cid:228)llor (5) upp- gemenskapen avseende manade Europaparlamentet kommissionen att genomf(cid:246)ra en handlingsplan f(cid:246)r gemenskapen i syfte att fr(cid:228)mja f(cid:246)r- nybara energik(cid:228)llor. f(cid:246)rnybara 10. I sin resolution av den 14 november 1996 (6) om kommis- sionens vitbok om en energipolitik f(cid:246)r Europeiska unionen uppmanade Europaparlamentet kommissionen att inr(cid:228)tta ett program f(cid:246)r ekonomiskt st(cid:246)d avsett att fr(cid:228)mja h(cid:229)llbar energi. 11. Genom gr(cid:246)nboken av den 20 november 1996 och vitbo- ken av den 26 november 1997 med titeln (cid:148)Energi f(cid:246)r fram- tiden (cid:150) F(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor(cid:148) p(cid:229)b(cid:246)rjade kommissionen ett f(cid:246)rfarande f(cid:246)r utveckling och ytterligare genomf(cid:246)rande av en gemenskapsstrategi och en handlingsplan f(cid:246)r f(cid:246)r- tillsammans med en nybara energik(cid:228)llor. Dessa finns, (cid:148)Startkampanj(cid:148), i dess vitbok. (5) EGT C 211, 22. 7. 1996, s. 27. (6) EGT C 362, 2. 12. 1996, s. 279. 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 56 E/25 12. I sin resolution av den 15 maj 1997 (1) om gr(cid:246)nboken (cid:148)Energi f(cid:246)r framtiden (cid:150) f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor(cid:148), uppmanade Europaparlamentet kommissionen att s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt anta ett f(cid:246)rst(cid:228)rkt Altener II-program; i den ovann(cid:228)mnda resolutionen uppmanade Europaparlamentet kommissionen att (cid:246)verv(cid:228)ga en samordning av politiken och initiativen p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor och energieffektivitet, f(cid:246)r att utveckla m(cid:246)jliga existerande synergieffekter och om m(cid:246)jligt att undvika dubbelarbete. I sin resolution av den 18 juni 1998 (2) om kommissionens meddelande (cid:148)Energi f(cid:246)r framtiden: f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor (cid:150) vitbok f(cid:246)r en gemenskapsstrategi och handlingsplan(cid:148) beg(cid:228)rde parla- mentet en klar (cid:246)kning av de finansiella medlen till Altener- programmet inom ramprogrammet f(cid:246)r energi. 13. Enligt artikel 8 i Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler f(cid:246)r den inre marknaden f(cid:246)r el (3) ges medlemssta- terna m(cid:246)jlighet att fr(cid:228)mja att el fr(cid:229)n f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor tr(cid:228)nger in p(cid:229) elmarknaden genom att prioritera dessa ener- gik(cid:228)llor. 14. I artikel 158 i f(cid:246)rdraget anges det att gemenskapen skall utveckla och fullf(cid:246)lja sin verksamhet f(cid:246)r att st(cid:228)rka sin eko- nomiska och sociala sammanh(cid:229)llning, och att den s(cid:228)rskilt skall str(cid:228)va efter att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsniv(cid:229)er och eftersl(cid:228)pningen i de minst gynnade regionerna. Denna verksamhet omfattar bland annat energisektorn. 15. Genom sina beslut 93/500/EEG (4) beslut 98/352/EG (5) antog r(cid:229)det ett gemenskapsprogram, kallat Altener f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor, med m(cid:229)let att minska koldioxidutsl(cid:228)ppen genom att (cid:246)ka de f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llornas marknadsandel och deras bidrag till den totala produktionen av prim(cid:228)renergi i gemenskapen. och 16. Gemenskapen har bekr(cid:228)ftat att Altener-programmet (cid:228)r ett viktigt led i gemenskapens strategi f(cid:246)r att minska koldi- oxidutsl(cid:228)ppen. 17. Det b(cid:246)r skapas m(cid:246)jlighet f(cid:246)r ett s(cid:228)rskilt program f(cid:246)r att fr(cid:228)mja f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor inom ramen f(cid:246)r det fler(cid:229)riga inom energisektorn (cid:229)tg(cid:228)rder ramprogrammet (1998(cid:150)2002) genom beslut r(cid:229)det av 1999/21/EG, Euratom (6). Detta s(cid:228)rskilda program skulle d(cid:229) ers(cid:228)tta motsvarande instrument som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r i kraft. som antogs f(cid:246)r (1) EGT C 167, 2. 6. 1997, s. 160. (2) EGT C 210, 6. 7. 1998, s. 215. (3) EGT L 27, 30. 1. 1997, s. 20. (4) EGT L 235, 18. 9. 1993, s. 41. (5) EGT L 159, 3. 6. 1998, s. 53. (6) EGT L 7, 13. 1. 1999, s. 16. 18. Vid genomf(cid:246)randet av Europaparlamentets och r(cid:229)dets be- slut nr 182/1999/EG av den 22 december 1998 om femte ramprogrammet f(cid:246)r Europeiska gemenskapens verksamhet inom omr(cid:229)det forskning, teknisk utveckling och demon- stration (1998(cid:150)2002) (7) (cid:228)gnas, genom r(cid:229)dets beslut av den 25 januari 1999 om att antaga ett s(cid:228)rskilt program f(cid:246)r forskning, teknisk utveckling och demonstration om energi, milj(cid:246) och h(cid:229)llbar utveckling (1998(cid:150)2002) (8), s(cid:228)r- skild uppm(cid:228)rksamhet (cid:229)t effektiv och f(cid:246)rnybar energiteknik. Altener-programmet (cid:228)r ett instrument som kompletterar det programmet. 19. Altener-programmet f(cid:246)r(cid:228)ndrar inte de nationella projekten eller systemen f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor. Dess syfte (cid:228)r att tillf(cid:246)ra en gemenskapsaspekt som inneb(cid:228)r ett merv(cid:228)rde. 20. F(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor (cid:228)r en viktig energik(cid:228)lla f(cid:246)r Euro- peiska unionen med betydande kommersiella m(cid:246)jligheter. Utvecklingen av dem b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r st(cid:246)djas med hj(cid:228)lp av en s(cid:228)rskild strategi och riktade (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att g(cid:246)ra dem b(cid:229)de livskraftiga och konkurrenskraftiga och p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt skapa en gynnsam investeringsmilj(cid:246). 21. Den (cid:246)kade anv(cid:228)ndningen av f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor kom- mer att ha en gynnsam effekt b(cid:229)de p(cid:229) milj(cid:246)n och p(cid:229) ener- gif(cid:246)rs(cid:246)rjningstryggheten. Den fria och storskaliga utveck- lingen av f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor kommer att g(cid:246)ra det m(cid:246)j- ligt att fullt ut utnyttja deras ekonomiska potential och deras potential n(cid:228)r det g(cid:228)ller syssels(cid:228)ttning. En h(cid:246)g grad av internationellt samarbete (cid:228)r (cid:246)nskv(cid:228)rd f(cid:246)r att uppn(cid:229) b(cid:228)sta m(cid:246)jliga resultat. 22. Ett f(cid:246)rst(cid:228)rkt Altener-program utg(cid:246)r ett v(cid:228)sentligt instru- ment f(cid:246)r utvecklingen av de f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llornas m(cid:246)j- ligheter. F(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor b(cid:246)r svara f(cid:246)r en rimlig del av den interna energimarknaden i Europa. 23. F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att gemenskapens strategi och handlings- plan f(cid:246)r f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor genomf(cid:246)rs p(cid:229) ett riktigt s(cid:228)tt fram till (cid:229)r 2010 beh(cid:246)ver kommissionen l(cid:228)mpliga meka- nismer f(cid:246)r (cid:246)vervakning och utv(cid:228)rdering av de olika initia- tiven. 24. Syftet med de riktade insatser som avses i artikel 2 d i detta beslut (cid:228)r att underl(cid:228)tta och p(cid:229)skynda investeringar i ny driftskapacitet f(cid:246)r produktion av energi fr(cid:229)n f(cid:246)rnybara k(cid:228)l- lor genom finansiellt st(cid:246)d, s(cid:228)rskilt till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, f(cid:246)r att minska kringkostnader och underh(cid:229)llskost- nader f(cid:246)r projekt f(cid:246)r f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor och d(cid:228)rigenom (cid:246)vervinna de icke-tekniska hindren. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder fr(cid:228)mjar (7) EGT L 26, 1. 2. 1999, s. 1. (8) EGT L 64, 12. 3. 1999, s. 58. C 56 E/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 bland annat tillg(cid:229)ng till specialiserad r(cid:229)dgivning, analys av marknadsutsikter, projektlokalisering, ans(cid:246)kan om bygglov och driftstillst(cid:229)nd, initiativ fr(cid:229)n sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag till investeringar i f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor, uppr(cid:228)ttande av finansieringsplaner, f(cid:246)rberedelse inf(cid:246)r anbudsinfordran, ut- bildning av driftspersonal samt ibruktagande av anl(cid:228)gg- ningar. 30. I detta beslut fastst(cid:228)lls en finansieringsram som b(cid:246)r utg(cid:246)ra den s(cid:228)rskilda referensen, i den mening som avses i punkt 1 i Europaparlamentets, r(cid:229)dets och kommissionens f(cid:246)rklaring av den 6 mars 1995 (2), f(cid:246)r budgetmyndigheten under det (cid:229)rliga budgetf(cid:246)rfarandet. H(cid:228)nsyn b(cid:246)r tas till att en ny bud- getplan kommer att f(cid:246)rhandlas fram under Altener-pro- grammets l(cid:246)ptid. 25. De riktade (cid:229)tg(cid:228)rderna avser genomf(cid:246)randet av projekt inom omr(cid:229)dena biomassa, inbegripet energigr(cid:246)dor, ved, restprodukter fr(cid:229)n skogs- och jordbruk, icke (cid:229)tervinnings- bart avfall fr(cid:229)n t(cid:228)torter, flytande biobr(cid:228)nslen och biogas, och inom omr(cid:229)dena solenergisystem f(cid:246)r s(cid:229)v(cid:228)l v(cid:228)rme som el, passiva och aktiva solv(cid:228)rmesystem i byggnader, sm(cid:229)ska- liga (mindre (cid:228)n 10 MW) vattenkraftprojekt, v(cid:229)genergi, vindkraft och geotermisk energi. 26. Utvecklingen av f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor kan bidra till att skapa ett konkurrenskraftigt energisystem f(cid:246)r hela Europa och utveckla en europeisk industri f(cid:246)r f(cid:246)rnybara energik(cid:228)l- lor med betydande m(cid:246)jligheter f(cid:246)r export av teknik och kunnande och f(cid:246)r investeringar till tredje land, med delta- gande av gemenskapen i ramen f(cid:246)r samarbetsprogram. 27. Det (cid:228)r politiskt och ekonomiskt (cid:246)nskv(cid:228)rt att (cid:246)ppna Alte- ner-programmet f(cid:246)r de associerade l(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa, i enlighet med slutsatserna fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)- det i K(cid:246)penhamn den 21(cid:150)22 juni 1993, som har bekr(cid:228)ftats genom senare Europeiska r(cid:229)d, och i enlighet med vad som anges i kommissionens meddelande i denna fr(cid:229)ga i maj 1994. Det b(cid:246)r ocks(cid:229) vara (cid:246)ppet f(cid:246)r Cypern. 28. Eftersom de f(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r implementeringen av den f(cid:246)religgande r(cid:228)ttsakten best(cid:229)r av f(cid:246)rvaltnings(cid:229)tg(cid:228)r- der i enlighet med artikel 2 av r(cid:229)dets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999, som fastst(cid:228)ller det f(cid:246)rfarande som avser ut(cid:246)vandet av kommissionens (1) befogenheter att ge- nomf(cid:246)ra, borde dessa (cid:229)tg(cid:228)rder antas enligt den f(cid:246)rvalt- ningsprocedur som f(cid:246)rutses i artikel 4 av beslutet. 29. F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att gemenskapsst(cid:246)det anv(cid:228)nds p(cid:229) ett effektivt s(cid:228)tt och att dubbelarbete undviks kommer kommissionen att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att projekten blir f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en grundlig f(cid:246)rhandsbed(cid:246)mning. Den kommer systema- tiskt att (cid:246)vervaka och utv(cid:228)rdera de underst(cid:246)dda projektens framsteg och resultat. 31. Detta beslut ers(cid:228)tter r(cid:229)dets beslut nr 98/352/EG som f(cid:246)lj- aktligen b(cid:246)r upph(cid:228)vas. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Inom det fler(cid:229)riga ramprogrammet 1. f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder inom energisektorn skall gemenskapen under perioden 1998(cid:150)2002 genomf(cid:246)ra ett s(cid:228)rskilt program f(cid:246)r att fr(cid:228)mja f(cid:246)rnybara ener- gik(cid:228)llor och st(cid:246)dja genomf(cid:246)randet av gemenskapens strategi och handlingsplan f(cid:246)r fram till (cid:229)r 2010 (nedan kallat Altener-programmet). f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor F(cid:246)rutom de prioriterade m(cid:229)l som anges i artikel 1. 2 i r(cid:229)dets beslut 1999/21/EG, Euratom, skall Altener-programmet ha f(cid:246)l- jande m(cid:229)l: a) Hj(cid:228)lpa till att skapa de f(cid:246)rh(cid:229)llanden som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att ge- nomf(cid:246)ra gemenskapen, strategi och handlingsplan och f(cid:246)r att lansera startkampanjen i enlighet med kommissionens vitbok av den 26 november 1997 med titeln (cid:148)Energi f(cid:246)r framtiden: i synnerhet vad g(cid:228)ller r(cid:228)ttsliga, socioekonomiska och administrativa f(cid:246)rh(cid:229)llanden, inklusive nya marknadsinstrument och mekanismer. f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor(cid:148), b) Uppmuntra privata och offentliga investeringar i produktion och anv(cid:228)ndning av energi fr(cid:229)n f(cid:246)rnybara k(cid:228)llor. Dessa tv(cid:229) s(cid:228)rskilda m(cid:229)l skall bidra till att (cid:151) som ett komple- ment till medlemsstaternas m(cid:229)l (cid:151) uppn(cid:229) f(cid:246)ljande (cid:246)vergripande m(cid:229)l och prioriteringar f(cid:246)r gemenskapen: begr(cid:228)nsning av kol- dioxidutsl(cid:228)ppen, (cid:246)kning av de f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llornas andel f(cid:246)r att n(cid:229) det v(cid:228)gledande m(cid:229)let p(cid:229) 12 % i bruttoenergikonsum- tionen i gemenskapen (cid:229)r 2010, minskat beroende av energiim- port, energif(cid:246)rs(cid:246)rjningstrygghet, fr(cid:228)mjande av syssels(cid:228)ttning, ekonomisk utveckling, ekonomisk och social sammanh(cid:229)llning samt lokal och regional utveckling, inbegripet st(cid:228)rkande av de ekonomiska m(cid:246)jligheterna i avl(cid:228)gsna omr(cid:229)den och randomr(cid:229)- den. (1) EGT L 184, 17. 7. 1999, s. 23. (2) EGT C 102, 4. 4. 1996, s. 4. 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 56 E/27 Gemenskapens finansiella st(cid:246)d skall beviljas inom ramen 2. f(cid:246)r Altener-programmet f(cid:246)r insatser och (cid:229)tg(cid:228)rder som uppfyller de m(cid:229)l som anges i punkt 1 a och b. av ett centraliserat system f(cid:246)r att samla in, prioritera och sprida information och kunnande om f(cid:246)rnybara energik(cid:228)l- lor. 3. Finansieringsramen f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra Altener-program- met skall uppg(cid:229) till 81,1 miljoner EUR. Av detta belopp skall 29,6 miljoner EUR avs(cid:228)ttas f(cid:246)r perioden 1998(cid:150)1999. Finansieringsramen f(cid:246)r perioden 2000(cid:150)2002 skall vara 51,5 miljoner EUR. Detta belopp skall revideras om det inte (cid:228)r f(cid:246)renligt med budgetplanen f(cid:246)r den perioden. De (cid:229)rliga anslagen skall godk(cid:228)nnas av budgetmyndigheten inom ramen f(cid:246)r budgetplanen. Artikel 2 F(cid:246)ljande insatser och (cid:229)tg(cid:228)rder som avser f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor skall finansieras inom ramen f(cid:246)r Altener-programmet: a) Unders(cid:246)kningar och andra insatser i syfte att genomf(cid:246)ra och komplettera gemenskapens och medlemsstaternas (cid:246)vriga (cid:229)t- g(cid:228)rder f(cid:246)r att utveckla de f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llornas m(cid:246)jlig- heter. Detta inbegriper bland annat utveckling av sektors- och marknadsstrategier, utveckling av normer och certifie- ring, underl(cid:228)ttande av gemensamma upphandlingar, analy- ser, baserade p(cid:229) projekt, i vilka j(cid:228)mf(cid:246)relser g(cid:246)rs mellan den milj(cid:246)p(cid:229)verkan och den l(cid:229)ngsiktiga kostnads/nytto-utveck- lingen som f(cid:246)ljer av att traditionella energik(cid:228)llor respektive f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor anv(cid:228)nds, analys av vilka r(cid:228)ttsliga, so- inbegripet cioekonomiska och administrativa f(cid:246)rh(cid:229)llanden, analys av en eventuell anv(cid:228)ndning av ekonomiska (cid:229)tg(cid:228)rder och/eller skatteincitament, som (cid:228)r mer gynnsamma f(cid:246)r den f(cid:246)rnybara energins intr(cid:228)ngande p(cid:229) marknaden, utarbetande av l(cid:228)mplig lagstiftning f(cid:246)r att fr(cid:228)mja en gynnsam investe- ringsmilj(cid:246) och av b(cid:228)ttre metoder som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att bed(cid:246)ma kostnader och nytta som inte avspeglas i marknads- priset. b) Pilotinsatser av intresse f(cid:246)r gemenskapen i syfte att skapa eller bygga ut strukturer och instrument f(cid:246)r att utveckla f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor inom (cid:151) lokal och regional planering, d) Riktade insatser f(cid:246)r att underl(cid:228)tta den f(cid:246)rnybara energik(cid:228)l- lornas intr(cid:228)ngande p(cid:229) marknaden och relevant kunnande f(cid:246)r att underl(cid:228)tta (cid:246)verg(cid:229)ngen fr(cid:229)n demonstrationsfasen till salu- f(cid:246)ring och f(cid:246)r att uppmuntra investeringar genom r(cid:229)dgi- vande st(cid:246)d vid utarbetandet och framl(cid:228)ggandet av projekt samt vid genomf(cid:246)randet av dem. e) (cid:214)vervaknings- och utv(cid:228)rderingsinsatser med f(cid:246)ljande m(cid:229)l: (cid:151) (cid:214)vervakning av genomf(cid:246)randet av gemenskapens stra- tegi och handlingsplan f(cid:246)r utveckling av f(cid:246)rnybara ener- gik(cid:228)llor. (cid:151) St(cid:246)d till initiativ som tas i samband med genomf(cid:246)randet av handlingsplanen, s(cid:228)rskilt i syfte att fr(cid:228)mja en b(cid:228)ttre samordning och st(cid:246)rre samverkan mellan insatserna, in- begripet all verksamhet som finansieras av gemenskapen och av andra finansieringsorgan, till exempel Europeiska investeringsbanken. (cid:151) (cid:214)vervakning av de framsteg som g(cid:246)rs av gemenskapen och yttranden om de framsteg som g(cid:246)rs i medlemssta- terna n(cid:228)r det g(cid:228)ller utvecklingen av f(cid:246)rnybara energik(cid:228)l- lor. (cid:151) Utv(cid:228)rdering av inverkan och kostnadseffektivitet hos de insatser och (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas inom ramen f(cid:246)r Alte- ner-programmet. I denna utv(cid:228)rdering skall h(cid:228)nsyn ocks(cid:229) tas till milj(cid:246)aspekter och sociala aspekter, d(cid:228)ribland sys- sels(cid:228)ttningseffekter. Artikel 3 Gemenskapen skall st(cid:229) f(cid:246)r alla kostnader f(cid:246)r de insatser 1. och (cid:229)tg(cid:228)rder som avses i artikel 2 a, c och e. Om n(cid:229)got annat organ (cid:228)n kommissionen f(cid:246)resl(cid:229)r en (cid:229)tg(cid:228)rd som avses i punkt c f(cid:229)r gemenskapens bidrag till finansieringen inte (cid:246)verstiga 50 % av den totala kostnaden f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rden; (cid:229)terstoden kan t(cid:228)ckas med antingen offentliga eller privata medel eller en kombina- tion av b(cid:229)da. (cid:151) redskap f(cid:246)r planering, konstruktion och utv(cid:228)rdering, (cid:151) nya finansprodukter och marknadsinstrument. 2. Gemenskapens bidrag till finansieringen i enlighet med Altener-programmet av de insatser och (cid:229)tg(cid:228)rder som avses i artikel 2 b f(cid:229)r inte (cid:246)verstiga 50 % av de totala kostnaderna; (cid:229)terstoden kan t(cid:228)ckas med antingen offentliga eller privata me- del eller en kombination av b(cid:229)da. c) ¯tg(cid:228)rder som syftar till att utveckla informations- och ut- bildningsstrukturerna; (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att uppmuntra utbyte av erfarenheter och kunnande som syftar till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra sam- ordningen mellan verksamhet p(cid:229) internationell niv(cid:229), gemen- skapsniv(cid:229) samt nationell, regional och lokal niv(cid:229); skapande 3. Gemenskapens bidrag till finansieringen i enlighet med Altener-programmet av de insatser och (cid:229)tg(cid:228)rder som avses i artikel 2 d skall fastst(cid:228)llas (cid:229)rligen f(cid:246)r var och en av de riktade insatserna i enlighet med artikel 4. 2. C 56 E/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 Artikel 4 Kommissionen skall ansvara f(cid:246)r Altener-programmets 1. ekonomiska och praktiska genomf(cid:246)rande. Kommissionen skall (cid:228)ven s(cid:228)kerst(cid:228)lla att insatserna inom ramen f(cid:246)r Altener-programmet blir f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r f(cid:246)rhandsbed(cid:246)mning, (cid:246)vervakning och efterf(cid:246)ljande utv(cid:228)rdering, vilket vid projektets avslutande skall inbegripa en bed(cid:246)mning av effekterna och genomf(cid:246)rande samt av om de ursprungliga m(cid:229)len har uppn(cid:229)tts. Kommissionen skall s(cid:228)kerst(cid:228)lla att de utvalda mottagarna minst varje halv(cid:229)r f(cid:246)rel(cid:228)gger kommissionen en rapport, eller, n(cid:228)r det g(cid:228)ller projekt som varar mindre (cid:228)n ett (cid:229)r, efter halva tiden, och under alla f(cid:246)rh(cid:229)llanden vid avslutandet. Kommissionen skall h(cid:229)lla den kommittØ som avses i artikel 5 underr(cid:228)ttad om hur projekten utvecklas. De villkor och riktlinjer som g(cid:228)ller f(cid:246)r st(cid:246)det f(cid:246)r de in- 2. satser och (cid:229)tg(cid:228)rder som avses i artikel 2 skall fastst(cid:228)llas (cid:229)rligen med beaktande av a) de prioriteringar som gemenskapen och medlemsstaterna fastst(cid:228)ller i sina respektive program f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av f(cid:246)r- nybara energik(cid:228)llor, b) kriterier f(cid:246)r de f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llornas kostnadseffektivitet och utvecklingsm(cid:246)jligheter samt deras inverkan p(cid:229) syssel- s(cid:228)ttningen och milj(cid:246)n, i synnerhet minskningen av koldiox- idutsl(cid:228)ppen, och c) n(cid:228)r det g(cid:228)ller de insatser som avses i artikel 2 d, den relativa kostnaden f(cid:246)r st(cid:246)det, den l(cid:229)ngsiktiga kommersiella livskraf- ten, den f(cid:246)rv(cid:228)ntade nya produktionskapaciteten och omfatt- ningen av de mellanregionala och/eller gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande f(cid:246)rdelarna, d) principerna i artikel 87 i f(cid:246)rdraget och de relevanta gemen- skapsriktlinjerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till milj(cid:246)skydd. Den kommittØ som anges i artikel 5 skall bitr(cid:228)da kommis- sionen med att fastst(cid:228)lla dessa villkor och riktlinjer. Artikel 5 Den kommittØ som avses i artikel 4 i r(cid:229)dets beslut vid 1. 1999/21/EG, bitr(cid:228)da Euratom, genomf(cid:246)randet av Altener-programmet. kommissionen skall Om h(cid:228)nvisning till f(cid:246)religgande paragraf uppst(cid:229)r d(cid:229) g(cid:228)ller 2. det f(cid:246)rvaltningsf(cid:246)rfarande som f(cid:246)rutses i artikel 4 av r(cid:229)dets beslut 1999/468/EG, [utan att det ska inverka menligt p(cid:229) be- st(cid:228)mmelser som finns i artikel 4 av detta beslut]. Den period som f(cid:246)rutses i artikel 4, paragraf 3 av r(cid:229)dets 3. beslut 1999/468/EG fastst(cid:228)lls till inte mer (cid:228)n tre m(cid:229)nader. Artikel 6 Granskningen samt den interna och externa bed(cid:246)mningen av genomf(cid:246)randet av Altener-programmet skall utf(cid:246)ras i enlighet med best(cid:228)mmelserna i artikel 5 i r(cid:229)dets beslut 1999/21/EG, Euratom. Artikel 7 Altener-programmet skall vara (cid:246)ppet f(cid:246)r deltagande av de as- socierade l(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa i enlighet med de inbegripet finansiella best(cid:228)mmelser, som anges i till- villkor, l(cid:228)ggsprotokollen till associeringsavtalen, eller i sj(cid:228)lva associe- ringsavtalen, betr(cid:228)ffande deltagande i gemenskapsprogram. Altener-programmet skall ocks(cid:229) vara (cid:246)ppet f(cid:246)r deltagande av Cypern p(cid:229) grundval av till(cid:228)ggsanslag enligt samma regler som de som g(cid:228)ller f(cid:246)r Efta-/EES-l(cid:228)nderna, i enlighet med f(cid:246)rfaranden som skall (cid:246)verenskommas med det landet. Artikel 8 Detta beslut tr(cid:228)der i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 9 R(cid:229)dets beslut 98/352/EG skall upph(cid:228)vas. Artikel 10 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna


title: Règlement (CE) nº 2352/1999 de la Commission, du 4 novembre 1999, modifiant le règlement (CEE) nº 2026/92 portant modalités d'application du régime spécifique pour l'approvisionnement en huile d'olive de Madère et établissant le bilan d'approvisionnement prévisionnel

eurovoc_concepts:
Madeira
aid system
olive oil
supply
supply balance sheet

text: 5. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 282/3 RÈGLEMENT (CE) No 2352/1999 DE LA COMMISSION du 4 novembre 1999 modifiant le règlement (CEE) no 2026/92 portant modalités d'application du régime spécifique pour l'approvisionnement en huile d'olive de Madère et établissant le bilan d'approvisionnement prévisionnel LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (2) vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1600/92 du Conseil du 15 juin 1992 portant mesures spécifiques concernant certains produits agri- coles en faveur des Açores et de Madère (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1257/1999 (2), et notamment son article 10, considérant ce qui suit: (1) le règlement (CEE) no 2026/92 de la Commission du 22 juillet 1992 portant modalités d'application du régime spécifique pour l'approvisionnement en huile d'olive de Madère et établissant le bilan d'approvisionnement prévi- sionnel (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2256/98 (4), a fixé le bilan prévisionnel d'approvision- nement en huile de Madère pour la période du 1er novembre 1998 au 31 octobre 1999. Afin de permettre l'approvisionnement en huile d'olive de Madère au cours de la campagne 1999/2000, un bilan prévisionnel d'ap- provisionnement doit être fixé, pour la période du 1er novembre 1999 au 31 octobre 2000; les mesures prévues sont conformes à l'avis du comité de gestion des matières grasses, au présent règlement A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Le règlement (CEE) no 2026/92 est modifié comme suit: 1) À l'article 1er, paragraphe 1, premier alinéa, les termes «la période du 1er novembre 1998 au 31 octobre 1999» sont remplacés par les termes «la période du 1er novembre 1999 au 31 octobre 2000». 2) L'annexe est remplacée par l'annexe du présent règlement. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Il est applicable à partir du 1er novembre 1999. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 4 novembre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 173 du 27. 6. 1992, p. 1. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 80. (3) JO L 207 du 23. 7. 1992, p. 18. (4) JO L 283 du 21. 10. 1998, p. 7. L 282/4 FR Journal officiel des Communautés européennes 5. 11. 1999 Bilan prévisionnel d'approvisionnement en huile d'olive de Madère pour la période du 1er novembre 1999 au 31 octobre 2000 ANNEXE Code Dénomination 1509 10 90 100 Huile d'olive vierge en emballages immédiats inférieurs ou égaux à 5 l 1509 10 90 900 Huile d'olive vierge en emballages immédiats supérieurs à 5 l 1509 90 00 100 Huile d'olive (Riviera) en emballages immédiats inférieurs ou égaux à 5 l 1509 90 00 900 Huile d'olive (Riviera) en emballages immédiats supérieurs à 5 l 1510 00 90 100 Huile de grignons d'olives en emballages immédiats inférieurs ou égaux à 5 l 1510 00 90 900 Huile de grignons d'olives en emballages immédiats supérieurs à 5 l (en tonnes) Quantité 100 — 650 — — — Total 750


eurovoc_concepts:
access to information
combustion gases
consumer information
energy saving
marketing
motor car
non-polluting vehicle
pollution control measures

text: 7. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 158/33 2. Forbrugeroplysning om brændstoføkonomi for fabriksnye personbiler ***II Torsdag, den 4. november 1999 A5-0040/1999 Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til forbrugeroplysninger om brændstoføkonomi og CO2-emissioner i forbindelse med markedsføring af nye personbiler (5617/ 2/1999 - C5-0037/1999 - 1998/0272(COD)) (Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling) Europa-Parlamentet, (cid:22) der henviser til Rådets fælles holdning (5617/2/1999 (cid:22) C5-0037/1999) (1), (cid:22) der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(1998) 489) (3), (cid:22) der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(1999) 66) (4), (cid:22) der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, (cid:22) der henviser til forretningsordenens artikel 78, (cid:22) der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0040/1999), godkender den fælles holdning; konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning; 1. 2. pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, 3. artikel 254, stk. 1; jf. EF-traktatens pålægger sin generalsekretær for sit ansvarsområde at undertegne retsakten og efter aftale med Rådets 4. generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende; 5. (1) (2) (3) (4) pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. EFT C 123 af 4. 5. 1999, s. 1. EFT C 98 af 9. 4. 1999, s. 252. EFT C 305 af 3. 10. 1998, s. 2. EFT C 83 af 25. 3. 1999, s. 1. 3. Aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde EF/Kina * A5-0049/1999 Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Folke- republikken Kina (KOM(1999) 287 - C5-0038/1999 - 1999/0123(CNS)) (Høringsprocedure) Europa-Parlamentet, (cid:22) der henviser til forslag til Rådets afgørelse om forslag til Rådets afgørelse (KOM(1999) 287 (cid:22) 1999/ 0123(CNS)), (cid:22) der henviser til EF-traktatens artikel 170 og artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum,


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1926/99 van Laura González Álvarez (GUE/NGL) aan de Commissie. Onregelmatigheden bij de uitvoering van het project voor herstel en verfraaiing van de Casa de Campo in Madrid.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Community of Madrid
protected area

text: 13. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 46 E/1 I (Mededelingen) EUROPEES PARLEMENT SCHRIFTELIJKE VRAGEN MET ANTWOORD (2001/C 46 E/001) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1926/99 van Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) aan de Commissie (4 november 1999) Betreft: Onregelmatigheden bij de uitvoering van het project voor herstel en verfraaiing van de Casa de Campo in Madrid Op 31 maart en 20 november 1997, en onlangs nog op 1 oktober 1999 heeft de vereniging voor de redding van de Casa de Campo een brief tot Directoraat-generaal XVI van de Commissie gericht waarin melding wordt gemaakt van talrijke onregelmatigheden die zich volgens de vereniging hebben voorgedaan bij de uitvoering van Project 95. 11. 61. 021-E voor het herstel van beschadigde zones en landschappelijke verfraaiing in het park van de Casa de Campo. Dit project wordt gefinancierd ten laste van het Cohesie- fonds en wordt uitgevoerd door de Milieudiensten van de stad Madrid. De vereniging wijst met name op de aanleg, in de eerste fase van het project, van twee stuwbekkens in de Meaques, die uiteindelijk niet meer waren dan poelen stilstaand water met de bijbehorende muggen en geurhinder, terwijl het doel van het project net de biologische zuivering van de waterloop was. Beide dammen werden later afgebroken. Op 28 februari 1998 heeft het stadsbestuur van Madrid zijn goedkeuring gehecht aan het tweede algemene saneringsplan voor Madrid, dat eveneens uit het Cohesiefonds wordt gefinancierd. Dit plan omvat verschillende werkzaamheden in de bedding van de Meaques, voor een bedrag van 388 miljoen peseta(cid:146)s, waaronder de bouw van nog vier dammen. Kan de Commissie nagaan of er bij de bouw en afbraak van deze dammen sprake is geweest van dubbele betaling? Heeft de uitvoering van het project vertraging opgelopen en wat zijn daarvan de oorzaken? Welke redenen worden aangevoerd voor de wijziging van het project en de aanleg van nieuwe parkeer- plaatsen, in plaats van het risico op erosie en het verlies van open ruimte te beperken? Waarom zijn bepaalde historische en landschappelijke elementen zoals de historische XVIIIde eeuwse ringmuur niet hersteld? Waarom zijn geen maatregelen genomen om de dagelijkse verkeersstroom van meer dan 50. 000 voertuigen in het Park van de Casa de Campo, met alle schadelijke milieugevolgen van dien, te beperken? Aanvullend antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (19 april 2000) In de eerste fase van het project heeft de Commissie twee kleine stuwdammen medegefinancierd. Op grond van nieuwe hydrologische studies hebben de bevoegde autoriteiten besloten dat deze dammen ontoe- reikend waren en hebben ze voorgesteld om in de tweede fase vijf lagunegebieden als natuurlijk zuiveringssysteem aan te leggen. De Commissie zal beslist het verder verloop van zaken volgen. C 46 E/2 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 13. 2. 2001 Alle betalingen die door de Commissie zijn uitgevoerd, zijn gebaseerd op de materiºle objecten die in de beschikking zijn vermeld. Bijgevolg kan er niet tweemaal bijstand worden verleend voor ØØn en dezelfde uitgave. De eerste fase van het project is voltooid volgens het tijdschema van de cofinancieringsbeschik- king. De parkeerplaatsen waren in de oorspronkelijke beschikking gepland om te voorkomen dat auto(cid:146)s in de beschermde gebieden worden geparkeerd. Het herstel van de ringmuur van het park behoort tot de tweede fase van het project en is al voor een groot deel voltooid. Voor geen van beide fasen van het project is voorzien in een rijverbod op de wegen door het park (cid:132)Casa de Campo(cid:148). (2001/C 46 E/002) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2036/99 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie (3 november 1999) Betreft: Knorr Bremse en Europese financiering Knorr Bremse heeft enkele honderden ontslagen aangekondigd in Kingswood, Bristol activiteiten over te hevelen naar zijn fabrieken in Frankrijk, Italiº of Duitsland en Hongarije. (VK), teneinde Kan de Commissie meedelen of dit bedrijf enigerlei financiºle hulp in welke vorm ook heeft gevraagd, dan wel of er financiºle hulp is verstrekt aan dit bedrijf ten behoeve van het scheppen van banen in Frankrijk, Italiº of Duitsland, of, via de programma(cid:146)s TACIS en PHARE, in Hongarije? Aanvullend antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (3 mei 2000) Volgens de informatie die door het Bureau van het Europees Sociaal Fonds in Frankrijk is verstrekt, heeft de vestiging van Knorr Dahl Freinage in Lisieux (Basse-Normandie) in 1997 en 1998 in het kader van Doelstelling 4 opleidingssteun ontvangen (verbetering van de beroepskwalificaties op verschillende gebie- den) ten bedrage van 909. 000 FF. Het gaat niet om steun voor het scheppen van arbeidsplaatsen, zoals het geachte parlementslid in zijn vraag naar voren brengt. In Duitsland is een bedrag van 533. 000 DEM betaald aan Hasse & Wrede GmbH in Berlijn, een dochteronderneming van Knorr Bremse AG, voor investeringen in machines en uitrusting, met name om bestaande arbeidsplaatsen in de onderneming te behouden. In Italiº is aan het betrokken bedrijf geen enkele vorm van medefinanciering toegekend. Voorzover de Commissie bekend is, heeft Knorr Bremse in het kader van het PHARE-programma in Hongarije (cid:129) een land dat niet in aanmerking komt voor het programma TACIS (cid:129) nooit bijstand van de Gemeenschap gevraagd of ontvangen. Ten slotte heeft Knorr Bremse ook geen steun ontvangen in het kader van de communautaire initiatieven ADAPT of Werkgelegenheid. (2001/C 46 E/003) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2629/99 van Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) en Gian Gobbo (TDI) aan de Commissie (12 januari 2000) Betreft: Aanwezigheid van Commissievoorzitter Romano Prodi op de internationale linkse topconferentie Op zaterdag 20 en zondag 21 november 1999 was Romano Prodi in zijn hoedanigheid van voorzitter van de Europese Commissie aanwezig op de internationale linkse topconferentie in het gezelschap van Jospin, D(cid:146)Alema, Clinton, Blair en andere prominenten


title: 1999/745/CE: Decisione della Commissione, del 4 novembre 1999, riguardante la concessione di aiuti comunitari per la valutazione degli interventi strutturali della Comunità destinati a migliorare le condizioni di trasformazione e di commercializzazione dei prodotti agricoli e della silvicoltura e recante modifica delle decisioni della Commissione in materia che approvano documenti di programmazione nei vari Stati membri nel quadro dell'obiettivo 5a), escluse le regioni degli obiettivi 1 e 6, per il periodo 1994/1999 [notificata con il numero C(1999) 3124] (I testi in lingua spagnola, danese, tedesca, inglese, francese, italiana, olandese, finlandese e svedese sono i soli facenti fede)

eurovoc_concepts:
EU aid
Structural Funds
agricultural product
agro-industry
forest
marketing

text: L 298/30 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 19. 11. 1999 COMMISSIONE DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 4 novembre 1999 riguardante la concessione di aiuti comunitari per la valutazione degli interventi strutturali della Comunità destinati a migliorare le condizioni di trasformazione e di commercializzazione dei prodotti agricoli e della silvicoltura e recante modifica delle decisioni della Commissione in materia che approvano documenti di programmazione nei vari Stati membri nel quadro dell'obiettivo 5a), escluse le regioni degli obiettivi 1 e 6, per il periodo 1994/1999 (I testi in lingua spagnola, danese, tedesca, inglese, francese, italiana, olandese, finlandese e svedese sono i soli facenti fede) [notificata con il numero C(1999) 3124] LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, (3) (1999/745/CE) visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 4253/88 del Consiglio, del 19 dicembre 1988, recante disposizioni di applicazione del regola- mento (CEE) n. 2052/88 per quanto riguarda il coordinamento tra gli interventi dei vari Fondi strutturali, da un lato, e tra tali interventi e quelli della Banca europea per gli investimenti e degli altri strumenti finanziari esistenti, dall'altro (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 3193/94 (2), in particolare l'articolo 25, paragrafo 5, terzo comma, visto il regolamento (CE) n. 951/97 del Consiglio, del 20 maggio 1997, relativo al miglioramento delle condizioni di trasformazione e di commercializzazione dei prodotti agri- coli (3), in particolare l'articolo 15, paragrafo 1, considerando quanto segue: (1) (2) il regolamento (CE) n. 867/90 del Consiglio (4) estende l'azione comune ai prodotti della silvicoltura; con le decisioni di cui all'acclusa tabella (allegato I), la Commissione ha approvato i documenti di programma- zione per gli interventi strutturali della Comunità desti- nati a migliorare le condizioni di trasformazione e commercializzazione dei prodotti agricoli e della silvicol- tura negli Stati membri nel quadro dell'obiettivo 5a), escluse le regioni degli obiettivi 1 e 6, per il periodo 1994-1999; (4) (5) l'articolo 6, paragrafo 2, del regolamento (CEE) n. 2052/ 88, in combinato disposto con l'articolo 26 del regola- mento (CEE) n. 4253/88 del Consiglio, impone la valuta- zione delle operazioni strutturali della Comunità al fine di determinare l'efficacia; che a norma del suddetto arti- colo 26 la valutazione è responsabilità comune dello Stato membro e della Commissione; l'articolo 5, para- grafo 2, lettera e), del regolamento (CEE) n. 2052/88 definisce il sostegno all'assistenza tecnica, comprese le misure destinate a valutare le operazioni, come una forma possibile di intervento finanziario; agli altri interventi strutturali, contrariamente la programmazione iniziale delle azioni a norma del rego- lamento (CE) n. 951/97, al di fuori delle regioni degli obiettivi 1 e 6, non prevedeva il sostegno all'assistenza tecnica; l'obbligo di effettuare una valutazione ex-post del precendente periodo 1991/1993, unitamente ad una valutazione intermedia ed ex-post dell'attuale periodo 1994-1999, darà luogo a costi supplementari a carico degli Stati membri; in occasione del dibattito relativo alla valutazione delle misure ai sensi del regolamento (CE) n. 951/97 e del regolamento (CEE) n. 867/90 durante la riunione del comitato per le strutture agricole e lo sviluppo rurale del 28 gennaio 1997, gli Stati membri avevano chiesto che la spesa della valutazione fosse finanziata dai Fondi; la Commissione ritiene giustificata tale richiesta; (1) GU L 374 del 31. 12. 1988, pag. 1. (2) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 11. (3) GU L 142 del 2. 6. 1997, pag. 22. (4) GU L 91 del 6. 4. 1990, pag. 7. (6) conformemente all'articolo 1, secondo comma, della decisione 98/524/CE della Commissione del 28 luglio 1998, che modifica la decisione 94/279/CE, recante la 19. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 298/31 ripartizione indicativa per Stato membro degli stanzia- menti di impegno dei Fondi strutturali per la parte agri- cola dell'obiettivo n. 5a) ad esclusione dell'obiettivo n. 1, definito dal regolamento (CEE) n. 2052/88 del Consi- glio (1) per il periodo 1994-1999, un importo di 4 impegno del milioni di ECU degli stanziamenti di FEAOG (sezione orientamento) disponibili per la parte agricola dell'obiettivo n. 5a) ad esclusione dell'obiettivo n. I è stato accantonato per consentire il sovvenziona- mento dell'asistenza tecnica per la valutazione ex-post dell'obiettivo 1991-1993 e le valutazioni intermedia ed ex-post del periodo 1994-1999; il suddetto articolo 1 stabilisce che le modalità di sovvenzionamento della valutazione formino oggetto di una distinta decisione della Commissione; la presente decisione è intesa a stan- ziare l'importo di 4 milioni di EUR per i vari programmi degli Stati membri; importi da destinare ai programmi degli Stati membri sono calcolati tenendo conto delle ponderazioni sulle quali si è basata l'attribu- zione dei fondi agli Stati membri; i singoli le attività di valutazione delle misure strutturali della Comunità destinate a migliorare le condizioni di trasfor- mazione e commercializzazione dei prodotti agricoli e della silvicoltura che hanno beneficiato di altre forme di assistenza finanziaria della Comunità non sono ammissi- bili al sostegno a norma della presente decisione; gli importi da assegnare con la presente decisione fanno parte della ripartizione indicativa per Stato membro degli stanziamenti di impegno dei Fondi strutturali per la parte agricola dell'obiettivo 5a) ad esclusione dell'obiet- tivo 1, definito nel regolamento (CEE) n. 2052/88 per il periodo 1994-1999; le risorse finanziarie supplementari destinate agli Stati membri ma non impiegate a scopi di valutazione possono essere utilizzate dagli Stati membri per potenziare rispettivi programmi; attività operative nei le l'articolo 2, secondo comma, del regolamento (CEE) n. 1866/90 della Commissione, del 2 luglio 1990, che stabilisce le modalità relative all'uso dell'ECU nell'esecu- zione del bilancio dei Fondi strutturali (2), modificato dal regolamento (CE) n. 2745/94 (3), prevede che nelle deci- sioni della Commissione che approvano i documenti unici di programmazione gli importi del contributo comunitario decisi per l'intero periodo e la loro riparti- zione annuale siano espressi in ecu, ai prezzi dell'anno di adozione di ciascuna decisione, e siano soggetti a indi- cizzazioni; secondo l'articolo 2 del regolamento (CE) n. 1103/97 del Consiglio, del 17 giugno 1997, relativo a talune dell'euro (4), qualunque riferimento all'ecu contenuto in uno stru- mento giuridico è sostituito da un riferimento all'euro ad un tasso di 1 euro per 1 ecu; disposizioni per l'introduzione (7) (8) (9) (1) GU L 233 del 20. 8. 1998, pag. 32. (2) GU L 170 del 3. 7. 1990, pag. 36. (3) GU L 290 dell'11. 11. 1994, pag. 4. (4) GU L 162 del 19. 6. 1997, pag. 1. (10) sono le misure previste dalla presente decisione conformi al parere del comitato per le strutture agricole e lo sviluppo rurale, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 Il sostegno del FEAOG, sezione orientamento, è concesso sotto forma di assistenza tecnica per le valutazioni intermedia ed ex-post del periodo 1994-1999 relative alle azioni strutturali comunitarie destinate a migliorare le condizioni di trasforma- zione e commercializzazione dei prodotti agricoli e della silvi- coltura negli Stati membri (escluse le regioni degli obiettivi 1 e 6) nel quadro dell'obiettivo 5a), nonché per la valutazione ex-post del periodo 1991-1993, relativa alle azioni strutturali comunitarie summenzionate. Articolo 2 L'aiuto del FEAOG non può superare il 50 % del costo ammis- sibile delle diverse azioni di valutazione. Le spese ammissibili per le azioni di valutazione di cui all'arti- colo 1 sono limitate alle spese supplementari, diverse dai costi sostenuti dall'amministrazione pubblica e compresi gli stipendi dei funzionari di ruolo nazionali e locali adibiti a mansioni quotidiane di gestione, controllo e sorveglianza. Articolo 3 Gli articoli 2 delle decisioni della Commissione di cui all'acclusa tabella (allegato I) sono modificati con l'aggiunta del seguente comma: «La valutazione ex-post del periodo 1991-1993 e le valuta- zioni intermedie ed ex-post del periodo 1994-1999 sono incluse nelle azioni congiunte. » Articolo 4 Gli importi massimi indicati all'articolo 3 delle decisioni della Commissione di cui all'accusa tabella (allegato I) sono sostituiti dagli indicati nella colonna J della stessa tabella. importi Nel quadro della modifica dei relativi piani finanziari, l'assi- stenza del FEAOG (sezione orientamento) concessa per le azioni di valutazione di cui all'articolo 1 della presente deci- sione della Commissione è attribuita come voce separata nel totale per l'anno 1999 e aggiunta alla spesa indicativa prevista per le regioni al di fuori degli obiettivi 1, 6 e 5b). Articolo 5 I piani finanziari allegati alle decisioni della Commissione di cui all'acclusa tabella (allegato I) sono sostituiti da piani riveduti che tengano conto delle modifiche apportate dalla presente decisione. Gli Stati membri presentano i piani riveduti alla Commissione entro un mese dall'approvazione della presente decisione. L 298/32 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 19. 11. 1999 Il punto supplementare relativo alla valutazione, di cui all'allegato II della presente decisione, è incluso nei documenti di programmazione approvati e modificati dalle decisioni della Commissione di cui all'acclusa tabella (allegato I). Articolo 6 Articolo 7 Gli Stati membri seguenti sono destinatari della presente decisione: il Regno del Belgio, il Regno di Danimarca, la Repubblica federale tedesca, il Regno di Spagna, la Repubblica francese, la Repubblica italiana, il Granducato di Lussemburgo, il Regno dei Paesi Bassi, la Repubblica austriaca, la Repubblica finlandese, il Regno di Svezia e il Regno Unito di Gran Bretagna e Irlanda del Nord. Fatto a Bruxelles, il 4 novembre 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione 19. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 298/33 I O T A G E L L A i d n o f i e d e n o i s u l c n i ' l n o c i t a c i f i d o m o n n a r a s e h c 6 e 1 i v i t t e i b o i l g e n e s e r p m o c n o n i n o i g e r e l r e p i t a v o r p p a ) S C Q ( o n g e t s o s i d i r a t i n u m o c i r d a u q e ) P U C O D ( e n o i z a m m a r g o r p i d i c i n u i t n e m u c o D e n o i z a t u l a v a l l a i t a n i t s e d G O A E F ] o i l g i s n o C l e d 7 9 / 1 5 9. n ) E C ( e 0 9 / 7 6 8. n ) E E C ( o t n e m a l o g e R [ e l a t o t o t r o p m I o t a n i t s e d G O A E F a m m a r g o r p l a e n o i z a t u l a v a l r e p a c i f i d o m o t u b i r t n o C e r a t n e m e l p p u s G O A E F o t u b i r t n o C G O A E F a m i t l u ' l o d n o c e s e n o i s i c e d n o c o m i t l u a d o t a c i f i d o m a m m a r g o r P e n o i s i c e d n o c o t a v o r p p a a m m a r g o r P e n o i s s i m m o C a l l e d e n o i s s i m m o C a l l e d i n o i g e r / a m m a r g o r p i d o p T i o r b m e m o t a t S R U E I + H = J R U E I R U E H a t a D G. N F a t a D D. N C 4 7 9 2 4 8 2 4 0 0 0 5 6 2 4 7 9 7 7 5 2 4 4 8 4 7 1 5 5 0 0 0 4 3 4 8 4 3 8 4 5 9 9 9 1 e l i r p a 9 2 1 5 5 7 0 2 6 3 0 0 0 4 2 2 1 5 5 3 8 9 5 3 9 9 9 1 o i a n n e g 9 2 ) 6 6 6 9 9 9 1 C ( ) 8 9 9 9 1 C ( 5 9 9 1 o z r a m 9 2 E C / 5 0 1 / 5 9 n e r e d n a a l V / P U C O D 5 9 9 1 o z r a m 9 2 E C / 4 0 1 / 5 9 e i n o l l a W / P U C O D : e l a u q l a d 4 3 8 1 1 7 0 4 0 0 0 0 8 4 3 8 1 3 6 0 4 9 9 9 1 o t s o g a 1 3 0 0 0 4 3 8 8 1 1 0 0 0 6 1 3 0 0 0 8 1 5 8 1 1 8 9 9 1 e r b o t t o 9 1 5 7 3 3 5 2 1 2 0 0 0 7 5 5 7 3 6 9 1 1 2 9 9 9 1 e r b o t t o 1 1 0 3 6 9 2 0 3 0 0 0 2 1 0 3 6 7 1 0 3 9 9 9 1 e r b o t t o 1 1 0 0 0 2 7 6 8 2 9 6 0 5 3 0 0 0 7 4 1 3 0 0 0 2 0 0 0 8 0 0 0 8 0 0 0 0 7 6 8 2 9 8 9 4 3 0 0 0 9 3 1 3 9 9 9 1 e r b o t t o 1 1 ) 0 1 2 2 9 9 9 1 C ( ) 8 9 5 2 8 9 9 1 C ( ) 8 1 2 2 9 9 9 1 C ( ) 9 1 2 2 9 9 9 1 C ( ) 0 2 2 2 9 9 9 1 C ( 5 9 9 1 o z r a m 9 2 E C / 3 0 1 / 5 9 n e s h c a s r e d e i N / P U C O D 5 9 9 1 o i g g a m 1 3 E C / 0 0 2 / 5 9 5 9 9 1 o i g g a m 1 3 E C / 9 9 1 / 5 9 n r e y a B / P U C O D n e s s e H / P U C O D 5 9 9 1 o i l g u l 5 2 E C / 1 2 3 / 5 9 g r u b m a H / P U C O D 5 9 9 1 o n g u i g 3 2 E C / 6 5 2 / 5 9 n e m e r B / P U C O D 5 9 9 1 o n g u i g 6 2 E C / 8 5 2 / 5 9 n i e t s l o H - g i w s e l h c S / P U C O D 5 9 9 1 o n g u i g 3 2 E C / 7 5 2 / 5 9 d n a l r a a S / P U C O D 0 0 0 4 1 8 8 1 0 0 0 0 5 0 0 0 4 6 7 8 1 4 9 9 1 e r b m e c i d 3 2 E C / 2 9 8 / 4 9 z t l a f P - d n a l n i e h R / P U C O D 9 3 9 7 1 1 1 0 0 0 7 9 3 9 0 1 1 1 5 9 9 1 o z r a m 9 2 E C / 6 0 1 / 5 9 e l a t i p a C s e l l e x u r B / P U C O D 0 0 0 0 3 8 6 2 0 0 0 0 3 1 0 0 0 0 0 7 6 2 4 9 9 1 e r b m e c i d 8 E C / 2 3 8 / 4 9 o i r o t i r r e t l i o t t u t / P U C O D k r a m n a D 4 7 2 9 1 8 8 7 2 0 0 0 0 0 7 4 7 2 9 1 1 8 7 2 3 4 1 3 5 1 6 3 0 0 0 4 9 3 4 1 9 5 0 6 3 9 9 9 1 e r b o t t o 1 1 4 6 3 7 9 6 2 3 0 0 0 3 7 4 6 3 4 2 6 2 3 8 9 9 1 e r b o t t o 9 1 ) 7 1 2 2 9 9 9 1 C ( ) 9 9 5 2 8 9 9 1 C ( 4 9 9 1 e r b m e c i d 3 2 E C / 1 9 8 / 4 9 g r e b n e t t r ü W - n e d a B / P U C O D 4 9 9 1 e r b m e c i d 3 2 E C / 0 9 8 / 4 9 n e l h a f t s e W - n i e h r d r o N / P U C O D : e l a u q l a d d n a l h c s t u e D : e l a t o T B A ë i g l e B / e u q i g l e B : e l a t o T L 298/34 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 19. 11. 1999 e l a t o t o t r o p m I o t a n i t s e d G O A E F a m m a r g o r p l a e n o i z a t u l a v a l r e p a c i f i d o m o t u b i r t n o C e r a t n e m e l p p u s G O A E F o t u b i r t n o C G O A E F a m i t l u ' l o d n o c e s e n o i s i c e d n o c o m i t l u a d o t a c i f i d o m a m m a r g o r P e n o i s i c e d n o c o t a v o r p p a a m m a r g o r P e n o i s s i m m o C a l l e d e n o i s s i m m o C a l l e d i n o i g e r / a m m a r g o r p i d o p T i o r b m e m o t a t S R U E I + H = J R U E I R U E H a t a D G. N F a t a D D. N C B A 3 8 9 5 7 9 1 9 2 0 0 0 0 4 5 3 8 9 5 3 4 1 9 2 9 9 9 1 e r b o t t o 1 1 8 6 2 8 1 3 8 7 2 0 0 0 0 0 7 8 6 2 8 1 6 7 7 2 8 9 9 1 e r b m e c i d 0 1 6 3 1 2 0 7 1 0 2 0 0 0 0 8 5 6 3 1 2 2 1 1 0 2 9 9 9 1 o i l g u l 3 2 8 2 4 0 1 1 3 0 0 0 5 3 8 2 4 5 7 0 3 7 9 9 1 o z r a m 6 5 0 1 7 8 7 0 6 0 0 0 0 6 2 5 0 1 7 2 5 0 6 8 9 9 1 e r b o t t o 3 2 9 0 1 2 3 6 5 0 1 0 0 0 0 1 2 9 0 1 2 2 4 5 0 1 9 9 9 1 o i l g u l 0 2 0 0 0 0 3 9 9 2 0 0 0 0 3 1 0 0 0 0 0 8 9 2 9 9 9 1 o z r a m 1 1 0 0 0 0 3 1 7 2 0 0 0 0 3 1 0 0 0 0 0 0 7 2 9 9 9 1 o i a n n e g 0 2 ) 1 2 2 2 9 9 9 1 C ( ) 5 7 4 3 8 9 9 1 C ( ) 3 5 1 1 9 9 9 1 C ( ) 2 4 1 7 9 9 1 C ( ) 3 9 5 2 8 9 9 1 C ( ) 0 5 1 1 9 9 9 1 C ( ) 2 7 2 9 9 9 1 C ( ) 7 9 9 9 1 C ( 4 9 9 1 e r b m e c i d 9 1 E C / 8 3 8 / 4 9 1 o v i t t e i b o i r o u f i n o i g e r / P U C O D 5 9 9 1 o z r a m 9 2 E C / 2 0 1 / 5 9 1 o v i t t e i b o i r o u f i n o i g e r / P U C O D 4 9 9 1 e r b m e c i d 5 1 E C / 4 3 8 / 4 9 1 o v i t t e i b o i r o u f i n o i g e r / S C Q a ñ a p s E e c n a r F a i l a t I 4 9 9 1 e r b m e c i d 8 E C / 1 3 8 / 4 9 o i r o t i r r e t l i o t t u t / P U C O D g r u o b m e x u L 4 9 9 1 e r b m e c i d 5 1 E C / 5 3 8 / 4 9 1 o v i t t e i b o i r o u f i n o i g e r / P U C O D d n a l r e d e N 5 9 9 1 e r b m e c i d 5 1 E C / 1 1 / 6 9 1 o v i t t e i b o i r o u f i n o i g e r / P U C O D h c i e r r e t s Ö 5 9 9 1 e r b m e v o n 7 1 E C / 4 9 4 / 5 9 6 o v i t t e i b o i r o u f i n o i g e r / P U C O D d n a l n i F / i m o u S 6 9 9 1 o z r a m 1 1 E C / 9 2 2 / 6 9 6 o v i t t e i b o i r o u f i n o i g e r / P U C O D e g i r e v S 0 0 0 3 0 5 1 5 0 0 0 0 2 3 0 0 0 3 8 1 1 5 6 9 9 1 o n g u i g 7 1 E C / 8 8 3 / 6 9 4 9 9 1 e r b m e c i d 5 1 E C / 6 3 8 / 4 9 1 o v i t t e i b o i r o u f i n o i g e r / P U C O D i m o d g n K d e t i n U 7 7 2 1 8 5 8 9 3 1 0 0 0 0 0 0 4 7 7 2 1 8 5 4 9 3 1 E L A T O T 19. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 298/35 ALLEGATO II VALUTAZIONE — Periodo: Le operazioni di valutazione cui si riferisce il presente documento di programmazione riguardano: — la valutazione ex-post del periodo di programmazione 1991-1993, — la valutazione intermedia dopo il terzo anno di attuazione del presente programma, — la valutazione ex-post del presente periodo di programmazione. — Orientamenti per la valutazione: Oltre alle condizioni enunciate nel programma al capitolo sull'attuazione, particolarmente al punto riguardante i principi e le formule che disciplinano il controllo, la valutazione provvisoria e la valutazione ex-post, gli Stati membri sono tenuti a basare la propria valutazione sugli orientamenti fissati nel documento della Commissione VI/3778/97 Rev. 1 e sui probabili miglioramenti futuri di tali orientamenti (cfr. doc. VI/8879/99)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1937/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione. Perdite a livello della rete di approvvigionamento idrico dell'EYDAP.

eurovoc_concepts:
Greece
water supply

text: C 219 E/48 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/055) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1928/99 di Jan Wiersma (PSE) al Consiglio (4 novembre 1999) Oggetto: Trattamento dei Rom nella Repubblica Ceca ¨ il Consiglio al corrente dell(cid:146)intenzione dell(cid:146)amministrazione comunale della citt(cid:224) di Usti Nad Labem, nella Repubblica Ceca, di far erigere in un quartiere residenziale un muro per separare la parte in cui vivono i Rom da quella in cui vivono i non Rom? Ritiene il Consiglio che tale intenzione sia in contrasto con i criteri di Copenaghen, cui i paesi candidati debbono conformarsi? In caso affermativo, quali passi intende compiere il Consiglio? Risposta (31 gennaio 2000) Il Consiglio Ł a conoscenza del muro eretto fra le popolazioni rom e non rom a Usti Nad Labem e si compiace del fatto che sia stato abbattuto dall(cid:146)autorit(cid:224) locale. Precedentemente, l(cid:146)Unione si era associata al tale muro e aveva sostenuto tale governo quando governo ceco per condannare la costruzione di quest(cid:146)ultimo aveva ripetutamente esortato le autorit(cid:224) locali competenti in materia ad adoperarsi per eliminare il muro. L(cid:146)Unione presta grande attenzione ai diritti delle minoranze, non ultimi i diritti della popolazione rom in tutti i paesi candidati. Passi sono effettuati presso i governi di tali paesi affinchØ siano portati avanti gli sforzi per migliorare la situazione delle rispettive popolazioni rom. La costruzione del muro nella citt(cid:224) ceca ha costituito soltanto una delle occasioni di sollevare tale questione. L(cid:146)Unione continuer(cid:224) a seguire l(cid:146)evoluzione della situazione e dar(cid:224) il suo sostegno in questo settore, insieme ad altre organizzazioni internazionali attive in materia (ad esempio l(cid:146)OSCE e il Consiglio d(cid:146)Europa). (2000/C 219 E/056) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1937/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (4 novembre 1999) Oggetto: Perdite a livello della rete di approvvigionamento idrico dell(cid:146)EYDAP L(cid:146)Unione europea finanzia lavori che riguardano la rete di approvvigionamento idrico dell(cid:146)Attica. Conside- rato che l(cid:146)acqua rappresenta un elemento di importanza vitale per l(cid:146)uomo, Ł necessario, a livello della sua gestione, ridurre al minimo il rischio di sprechi, onde poterne garantire la fornitura in quantit(cid:224) sufficienti. Secondo alcune informazioni, a livello della rete di approvvigionamento idrico dell(cid:146)EYDAP sarebbero state osservate numerose perdite. Pu(cid:242) la Commissione rispondere ai seguenti quesiti: esistono norme riconosciute internazionalmente 1. per quanto attiene alle quantit(cid:224) di acqua che possono fuoriuscire dalle reti di approvvigionamento idrico durante il trasporto? Di che quantit(cid:224) di tratta all(cid:146)incirca? Considerato che buona parte della rete di approvvigionamento idrico e della rete fognaria greche l(cid:146)entit(cid:224) delle perdite finanziamenti comunitari, esistono dati percentuali concernenti 2. beneficiano di soprammenzionate? E(cid:146) la Commissione al corrente del problema sopradescritto e, in caso di risposta affermativa, quali 3. misure intende prendere al riguardo? 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/49 Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (8 dicembre 1999) Le perdite d(cid:146)acqua osservate a livello della rete di distribuzione idrica rientrano nei «consumi non 1. registrati» che comprendono per lo piø le perdite d(cid:146)acqua, ma anche l(cid:146)acqua utilizzata dai pompieri per gli idranti e dai servizi comunali per procedere alla pulizia delle strade ed all(cid:146)irrigazione dei parchi. Non esistono norme internazionali in materia. Tuttavia, i cosiddetti livelli «accettabili» di consumo non registrato oscillano fra l(cid:146)8 % e il 15 % ( la media europea si aggira intorno al 15 % circa). Secondo le informazioni trasmesse dalle autorit(cid:224) elleniche, 2. livello di consumo dell(cid:146)acqua non registrata, che dipende dalla compagnia citata dall(cid:146)onorevole parlamentare, Ł dell(cid:146)ordine del 23 %. Le suddette autorit(cid:224) si propongono di ricondurre detto tasso al 15 % nel giro di otto anni. il 3. La Commissione, oltre ad essere al corrente del problema ed a seguire da vicino l(cid:146)evolversi della situazione, Ł disposta anche a prendere in considerazione l(cid:146)eventualit(cid:224) di far intervenire il Fondo di coesione qualora le autorit(cid:224) elleniche dovessero farne richiesta. (2000/C 219 E/057) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1943/99 di Isidoro SÆnchez Garc(cid:237)a (ELDR) alla Commissione Oggetto: Societ(cid:224) dell(cid:146)informazione e regioni ultraperiferiche (4 novembre 1999) Lo sviluppo della societ(cid:224) europea dell(cid:146)informazione costituisce uno strumento di fondamentale importanza per le regioni ultraperiferiche, trattandosi di uno strumento atto ad alleviare parte delle specifiche difficolt(cid:224) che le affliggono. Le ridotte dimensioni di tali territori richiedono, da parte delle forze di mercato, un comportamento diverso da quello che esse manifestano nel territorio del continente, e che determina la comparsa di monopoli di fatto i quali ritardano o impediscono l(cid:146)accesso a determinate infrastrutture e servizi avanzati la cui presenza nel continente Ł sempre piø generalizzata. ¨ la Commissione disposta ad applicare misure volte a garantire che i servizi finali di telecomunicazioni possano essere prestati nelle regioni ultraperiferiche in regime di concorrenza e con caratteristiche qualitative pari a quelle del continente, anche mediante la definizione di alcuni parametri relativi ad un «servizio minimo di comunicazioni ultraperiferiche»? Risposta data dal sig. Liikanen a nome della Commissione (2 dicembre 1999) La Commissione Ł concorde sul fatto che lo sviluppo della societ(cid:224) europea dell(cid:146)informazione costituisce uno strumento di fondamentale importanza per tutte le regioni, sia per i cittadini privati, sia per le attivit(cid:224) commerciali. L(cid:146)onorevole parlamentare ha giustamente sottolineato che le forze di mercato che regolano la concorrenza nel settore delle telecomunicazioni nelle regioni ultraperiferiche possono non essere efficaci come nel continente o nelle regioni piø popolate. Tale possibilit(cid:224) viene considerata nella direttiva 98/10/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 26 febbraio 1998, sull(cid:146)applicazione del regime di fornitura di una rete aperta (ONP) alla telefonia vocale e sul servizio universale delle telecomunicazioni in un ambiente concorrenziale (1). Gli Stati membri hanno l(cid:146)obbligo di assicurare che vi sia almeno un operatore designato per la prestazione di servizi telefonici che coprano l(cid:146)intero territorio nazionale; inoltre, la direttiva specifica la natura e la qualit(cid:224) dei servizi che devono essere forniti e stabilisce che il collegamento fornito agli abbonati supporti anche servizi di trasmissione di dati e/o fax


title: Σχέδιο ΑΠΟΦΑΣΗΣ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ για τη σύναψη συμφωνίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας Άνθρακα και Χάλυβα και του Καζακστάν σχετικά με το εμπόριο ορισμένων προϊόντων χάλυβα

eurovoc_concepts:
ECSC
Kazakhstan
iron and steel product
trade agreement


title: Ontwerp Besluit van de Commissie betreffende het beheer van bepaalde beperkingen op de invoer van bepaalde ijzer- en staalproducten uit Kazachstan