title: Gemensam ståndpunkt (EG) nr 8/2000 av den 29 november 1999, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet

eurovoc_concepts:
banking
credit institution
electronic money
financial institution
management audit
right of establishment

text: 28. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26/1 I (Meddelanden) R¯DET GEMENSAM ST¯NDPUNKT (EG) nr 8/2000 antagen av r(cid:229)det den 29 november 1999 inf(cid:246)r antagandet av Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 2000/(cid:133)/EG om att starta och driva aff(cid:228)rsverksamhet i institut f(cid:246)r elektroniska pengar samt om tillsyn av s(cid:229)dan verksamhet (2000/C 26/01) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV nas lagar och andra f(cid:246)rfattningar om att starta och driva verksamhet i institut f(cid:246)r elektroniska pengar samt om till- syn av s(cid:229)dan verksamhet. med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 47. 2 f(cid:246)rsta och tredje meningen i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag (1), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommittØns ytt- rande (2), med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (3), enligt f(cid:246)rfarandet i artikel 251 i f(cid:246)rdraget (4), och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: 1. Omfattningen av den verksamhet som bedrivs i kredit- institut i den mening som avses i definitionen i artikel 1 f(cid:246)rsta strecksatsen b i r(cid:229)dets direktiv 77/780/EEG (5) (cid:228)r begr(cid:228)nsad. 2. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att ta h(cid:228)nsyn till den s(cid:228)rskilda karakt(cid:228)- ren hos dessa institut och att vidta l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att samordna och harmonisera medlemsstater- (1) EGT C 317, 15. 10. 1998, s. 7. (2) EGT C 101, 12. 4. 1999, s. 64. (3) EGT C 189, 6. 7. 1999, s. 7. (4) Europaparlamentets yttrande av den 15 april 1999 (EGT C 219, 30. 7. 1999, s. 415), r(cid:229)dets gemensamma st(cid:229)ndpunkt av den 29 november 1999 och Europaparlamentets beslut av den (cid:133) ((cid:228)nnu ej offentliggjort i EGT). (5) R(cid:229)dets f(cid:246)rsta direktiv 77/780/EEG av den 12 december 1977 om samordning av lagar och andra f(cid:246)rfattningar om r(cid:228)tten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (EGT L 322, 17. 12. 1977, s. 30). Direktivet senast (cid:228)ndrat genom Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 1999/(cid:133)/EG (EGT L (cid:133)). 3. I detta direktiv kan elektroniska pengar betraktas som en elektronisk ers(cid:228)ttning f(cid:246)r mynt och sedlar vilken lagras p(cid:229) en elektronisk produkt s(cid:229)som ett kontantkort eller ett dataminne och som i allm(cid:228)nhet (cid:228)r avsedd f(cid:246)r elektro- niska betalningar av mindre belopp. 4. Det tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt som valts (cid:228)r l(cid:228)mpligt f(cid:246)r att uppn(cid:229) den grundl(cid:228)ggande harmonisering som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig och tillr(cid:228)cklig f(cid:246)r att s(cid:228)kra ett (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande av auk- torisationer f(cid:246)r och tillsyn av institut f(cid:246)r elektroniska pengar, vilket g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att bevilja en enda auktori- sation, som erk(cid:228)nns inom hela gemenskapen och som (cid:228)r avsedd att s(cid:228)kerst(cid:228)lla innehavarnas f(cid:246)rtroende, samt att till(cid:228)mpa principen om tillsyn fr(cid:229)n hemlandet. 5. Mot bakgrund av den snabbt (cid:246)kande elektroniska handeln (cid:228)r det (cid:246)nskv(cid:228)rt att inf(cid:246)ra ett regelverk som g(cid:246)r det m(cid:246)j- ligt att utnyttja elektroniska pengars potentiella f(cid:246)rdelar och som framf(cid:246)r allt inte h(cid:228)mmar teknisk innovation. Genom detta direktiv inf(cid:246)rs d(cid:228)rf(cid:246)r en teknikneutral r(cid:228)tts- lig ram som harmoniserar tillsynen av institut f(cid:246)r elektro- niska pengar i den utstr(cid:228)ckning som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att garan- tera en sund och ansvarsfull verksamhet och, framf(cid:246)r allt, institutens finansiella integritet. 6. Enligt punkt 5 i bilagan till r(cid:229)dets direktiv 89/646/ EEG (6) har kreditinstitut redan idag r(cid:228)tt att ge ut och elektroniska administrera betalningsmedel, inbegripet (6) R(cid:229)dets andra direktiv 89/646/EEG av den 15 december 1989 om samordning av lagar och andra f(cid:246)rfattningar om r(cid:228)tten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut, samt med (cid:228)ndring av direktiv 77/780/EEG (EGT L 386, 30. 12. 1989, s. 1). Direktivet senast (cid:228)nd- rat genom direktiv 92/30/EEG (EGT L 110, 28. 4. 1992, s. 52). C 26/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 1. 2000 pengar, och att bedriva s(cid:229)dan verksamhet inom hela gemenskapen under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning av (cid:246)msesidigt erk(cid:228)n- nande och ett omfattande tillsynssystem som till(cid:228)mpas p(cid:229) kreditinstituten i enlighet med gemenskapens bankdirek- tiv. 7. Det (cid:228)r motiverat och (cid:246)nskv(cid:228)rt att inf(cid:246)ra ett s(cid:228)rskilt till- synssystem f(cid:246)r institut f(cid:246)r elektroniska pengar som (cid:228)ven om det utformas efter det tillsynssystem som till(cid:228)mpas p(cid:229) andra kreditinstitut, s(cid:228)rskilt enligt direktiven 77/780/EEG och 89/646/EEG, skiljer sig fr(cid:229)n det systemet eftersom utgivning av elektroniska pengar, p(cid:229) grund av dessa pengars s(cid:228)rskilda karakt(cid:228)r som en elektronisk ers(cid:228)ttning f(cid:246)r mynt och sedlar, inte i sig utg(cid:246)r mottagande av ins(cid:228)ttningar enligt artikel 3 i direktiv 89/646/EEG om de erh(cid:229)llna medlen omedelbart byts ut till elektroniska pengar. 8. 9. 10. Ett erh(cid:229)llande av medel fr(cid:229)n allm(cid:228)nheten i utbyte mot elektroniska pengar som leder till ett tillgodohavande p(cid:229) ett konto hos det utgivande institutet utg(cid:246)r ett erh(cid:229)llande av ins(cid:228)ttningar eller andra (cid:229)terbetalbara medel enligt direktiven 77/780/EEG och 89/646/EEG. F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla innehavarnas f(cid:246)rtroende (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)n- digt att elektroniska pengar kan l(cid:246)sas in. M(cid:246)jligheten till inl(cid:246)sen inneb(cid:228)r inte i sig att de medel som erh(cid:229)lls i utbyte mot elektroniska pengar betraktas som ins(cid:228)tt- ningar eller andra (cid:229)terbetalbara medel i enlighet med direktiven 77/780/EEG och 89/646/EEG. F(cid:246)r att s(cid:228)kra sig mot de risker som (cid:228)r f(cid:246)rknippade med utgivningen av elektroniska pengar m(cid:229)ste tillsynssystemet g(cid:246)ras mer m(cid:229)linriktat och d(cid:228)rigenom mindre betungande tillsynssystem som till(cid:228)mpas p(cid:229) kreditinstitut, (cid:228)n det framf(cid:246)r allt genom l(cid:228)gre krav i fr(cid:229)ga om startkapital och genom att direktiv 89/646/EEG (1), 92/121/EEG (2) och 93/6/EEG (3) inte (cid:228)r till(cid:228)mpliga. 11. Det (cid:228)r emellertid n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att bevara likartade konkur- rensvillkor mellan institut f(cid:246)r elektroniska pengar och andra kreditinstitut som ger ut elektroniska pengar och d(cid:228)rigenom garantera sund konkurrens mellan ett st(cid:246)rre antal institut till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r innehavarna. Detta uppn(cid:229)s eftersom de mindre betungande inslagen i det tillsynssys- tem som till(cid:228)mpas p(cid:229) institut f(cid:246)r elektroniska pengar uppv(cid:228)gs genom best(cid:228)mmelser som (cid:228)r str(cid:228)ngare (cid:228)n de som till(cid:228)mpas p(cid:229) andra kreditinstitut, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)l- ler begr(cid:228)nsningar av den aff(cid:228)rsverksamhet som kan bedri- vas av institut f(cid:246)r elektroniska pengar och, i synnerhet, v(cid:228)l avv(cid:228)gda begr(cid:228)nsningar av institutens investeringar, (1) R(cid:229)dets direktiv 89/647/EEG av den 18 december 1989 om kapital- t(cid:228)ckningsgrad f(cid:246)r kreditinstitut (EGT L 386, 30. 12. 1989, s. 14). Direktivet senast (cid:228)ndrat genom direktiv 98/33/EG (EGT L 204, 21. 7. 1998, s. 29). (2) R(cid:229)dets direktiv 92/121/EEG av den 21 december 1992 om (cid:246)ver- vakning och kontroll av kreditinstituts stora exponeringar (EGT L 29, 5. 2. 1993, s. 1). Direktivet (cid:228)ndrat genom 1994 (cid:229)rs anslutnings- akt. (3) R(cid:229)dets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav f(cid:246)r v(cid:228)rdepappersf(cid:246)retag och kreditinstitut (EGT L 141, 11. 6. 1993, s. 1). Direktivet senast (cid:228)ndrat genom direktiv 98/33/EG. vilket syftar till att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att deras skulder h(cid:228)nf(cid:246)rliga till utest(cid:229)ende elektroniska pengar hela tiden garanteras genom tillr(cid:228)ckligt likvida tillg(cid:229)ngar med l(cid:229)g risk. 12. I avvaktan p(cid:229) en harmonisering av tillsynen av verksam- het som ett annat f(cid:246)retag utf(cid:246)r f(cid:246)r ett kreditinstituts r(cid:228)k- ning b(cid:246)r institut f(cid:246)r elektroniska pengar ha sunda och ansvarsfulla f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r ledning och kontroll. Med tanke p(cid:229) att operativ verksamhet eller annan verksamhet i samband med utgivningen av elektroniska pengar kan utf(cid:246)ras av f(cid:246)retag som inte st(cid:229)r under tillsyn (cid:228)r det av st(cid:246)rsta vikt att institut f(cid:246)r elektroniska pengar har interna organisationer som svarar mot de finansiella och icke-fi- nansiella risker de uts(cid:228)tts f(cid:246)r. 13. Utgivning av elektroniska pengar kan p(cid:229)verka det finansi- ella systemets stabilitet och betalningssystemens smidiga s(cid:228)tt att fungera. Det kr(cid:228)vs ett n(cid:228)ra samarbete vid bed(cid:246)m- ningen av integriteten hos elektroniska pengar. system f(cid:246)r 14. De beh(cid:246)riga myndigheterna b(cid:246)r ges m(cid:246)jlighet att medge undantag fr(cid:229)n en del av eller alla kraven i detta direktiv n(cid:228)r det g(cid:228)ller institut f(cid:246)r elektroniska pengar som bedri- ver verksamhet endast inom respektive medlemsstats ter- ritorium. 15. Antagande av detta direktiv (cid:228)r det l(cid:228)mpligaste s(cid:228)ttet att uppn(cid:229) de efterstr(cid:228)vade m(cid:229)len. Direktivet begr(cid:228)nsas till det minimum som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att uppn(cid:229) dessa m(cid:229)l och g(cid:229)r inte ut(cid:246)ver vad som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l. 16. Det b(cid:246)r fastst(cid:228)llas best(cid:228)mmelser om att se (cid:246)ver detta direktiv mot bakgrund av erfarenheterna av utvecklingen p(cid:229) marknaden samt skyddet f(cid:246)r innehavare av elektro- niska pengar. 17. R(cid:229)dgivande bankr(cid:246)relsekommittØn har h(cid:246)rts om antagan- det av detta direktiv. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Omfattning, definitioner och begr(cid:228)nsning av verksamheten Detta direktiv skall till(cid:228)mpas p(cid:229) institut f(cid:246)r elektroniska 1. pengar. Det skall inte till(cid:228)mpas p(cid:229) de institut som anges i artikel 2. 2. 2 i direktiv 77/780/EEG. 28. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26/3 3. I detta direktiv avses med a) institut f(cid:246)r elektroniska pengar: ett f(cid:246)retag eller annan juridisk person som inte (cid:228)r ett kreditinstitut enligt definitionen i artikel 1 f(cid:246)rsta strecksatsen a i direktiv 77/780/EEG och som ger ut betalningsmedel i form av elektroniska pengar, b) elektroniska pengar: ett penningv(cid:228)rde i form av en fordran p(cid:229) utgivaren i) som lagras p(cid:229) en elektronisk produkt, ii) som givits ut mot erh(cid:229)llande av medel som v(cid:228)rdem(cid:228)s- sigt inte understiger det penningv(cid:228)rde som givits ut, iii) som godk(cid:228)nns som betalningsmedel av andra f(cid:246)retag (cid:228)n utgivaren. 4. Medlemsstaterna skall f(cid:246)rbjuda personer eller f(cid:246)retag som inte (cid:228)r kreditinstitut enligt definitionen i artikel 1 f(cid:246)rsta streck- satsen i direktiv 77/780/EEG att bedriva aff(cid:228)rsverksamhet f(cid:246)r utgivning av elektroniska pengar. Annan aff(cid:228)rsverksamhet 5. pengar (cid:228)n utgivning av elektroniska pengar skall begr(cid:228)nsas till f(cid:246)r elektroniska institut i ett a) att tillhandah(cid:229)lla n(cid:228)rbesl(cid:228)ktade finansiella och icke-finansi- ella tj(cid:228)nster, till exempel f(cid:246)rvaltning av elektroniska pengar, genom att utf(cid:246)ra operativa uppgifter och andra uppgifter med anknytning till utgivningen, samt utgivning och f(cid:246)r- valtning av andra betalningsmedel med uteslutande av beviljande av varje form av kredit, och b) lagring av data p(cid:229) den elektroniska produkten p(cid:229) andra f(cid:246)retags eller offentliga institutioners v(cid:228)gnar. Ett institut f(cid:246)r elektroniska pengar f(cid:229)r inte (cid:228)ga n(cid:229)gra andelar i andra f(cid:246)retag, s(cid:229)vida inte dessa f(cid:246)retag utf(cid:246)r operativa uppgif- ter eller andra uppgifter med anknytning till elektroniska pengar som ges ut eller distribueras av det ber(cid:246)rda institutet. 2. Artikel 2. 5 och 2. 6, artikel 3. 3 b, 3. 3 c, 3. 3 d och 3. 7, artiklarna 4 och 6, artiklarna 7. 2, 7. 3, 8. 2, 8. 3 och 8. 4, samt artiklarna 10 och 14 i direktiv 77/780/EEG och artiklarna 4, 6, 10 och 12, artikel 18. 2 samt artiklarna 23 och 24 i direktiv 89/646/EEG skall inte till(cid:228)mpas. De ordningar f(cid:246)r (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande som anges i direktiv 89/646/EEG skall inte till(cid:228)m- pas p(cid:229) annan verksamhet i institut f(cid:246)r elektroniska pengar (cid:228)n utgivning av elektroniska pengar. 3. Erh(cid:229)llande av medel i den mening som avses i artikel 1. 3 b ii utg(cid:246)r inte en ins(cid:228)ttning eller andra (cid:229)terbetalbara medel i enlighet med artikel 3 i direktiv 89/646/EEG om de erh(cid:229)llna medlen omedelbart byts ut mot elektroniska pengar. Artikel 3 M(cid:246)jlighet till inl(cid:246)sen 1. En innehavare av elektroniska pengar kan under giltig- hetsperioden beg(cid:228)ra att utgivaren l(cid:246)ser in dem i sedlar och mynt eller genom (cid:246)verf(cid:246)ring till ett konto utan andra avgifter (cid:228)n de som (cid:228)r strikt n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r utf(cid:246)randet av denna opera- tion. I avtalet mellan utgivaren och innehavaren skall klart 2. anges p(cid:229) vilka villkor inl(cid:246)sen kan ske. I avtalet f(cid:229)r anges en minimitr(cid:246)skel f(cid:246)r inl(cid:246)sen. Tr(cid:246)skel- 3. v(cid:228)rdet f(cid:229)r inte (cid:246)verstiga 10 euro. Artikel 4 Startkapital och krav p(cid:229) kapitalbas Artikel 2 Till(cid:228)mpning av bankdirektiven Ett institut f(cid:246)r elektroniska pengar skall ha ett startkapi- 1. tal, i enlighet med artikel 2. 1. 1 och 2. 1. 2 i r(cid:229)dets direktiv 89/299/EEG av den 17 april 1989 om kapitalbasen i kredit- institut (2) p(cid:229) minst 1 miljon euro. Trots vad som s(cid:228)gs i punk- terna 2 och 3 f(cid:229)r kapitalbasen s(cid:229)som den definieras i direktiv 89/299/EEG inte understiga detta belopp. 1. Om inte annat uttryckligen anges skall endast h(cid:228)nvis- ningar till kreditinstitut i direktiv 77/780/EEG, 89/646/EEG, 91/308/EEG (1) och 92/30/EEG till(cid:228)mpas p(cid:229) institut f(cid:246)r elektro- niska pengar. 2. Ett institut f(cid:246)r elektroniska pengar skall alltid ha en kapi- talbas p(cid:229) minst 2 % av det h(cid:246)gre av f(cid:246)ljande tv(cid:229) belopp: det aktuella beloppet eller de f(cid:246)reg(cid:229)ende sex m(cid:229)nadernas genom- snittsv(cid:228)rde p(cid:229) institutets sammanlagda skulder h(cid:228)nf(cid:246)rliga till utest(cid:229)ende elektroniska pengar. (1) R(cid:229)dets direktiv 91/308/EEG av den 10 juni 1991 om (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att det finansiella systemet anv(cid:228)nds f(cid:246)r tv(cid:228)ttning av pengar (EGT L 166, 28. 6. 1991, s. 77). (2) EGT L 124, 5. 5. 1989, s. 16. Direktivet senast (cid:228)ndrat genom direk- tiv 92/30/EG. C 26/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 1. 2000 3. Ett institut f(cid:246)r elektroniska pengar som (cid:228)nnu inte har varit verksamt i sex m(cid:229)nader, inbegripet dagen d(cid:229) verksamhe- ten inleddes, skall ha en kapitalbas p(cid:229) minst 2 % av det h(cid:246)gre av f(cid:246)ljande tv(cid:229) belopp: det aktuella beloppet eller det totala belopp som fastst(cid:228)llts som m(cid:229)l efter sex m(cid:229)nader f(cid:246)r skulder h(cid:228)nf(cid:246)rliga till utest(cid:229)ende elektroniska pengar. Det totala belopp som fastst(cid:228)llts som m(cid:229)l efter sex m(cid:229)nader f(cid:246)r institutets skulder h(cid:228)nf(cid:246)rliga till utest(cid:229)ende elektroniska pengar skall framg(cid:229) av institutets verksamhetsplan med f(cid:246)rbeh(cid:229)ll f(cid:246)r eventuella (cid:228)nd- ringar som beg(cid:228)rts av de beh(cid:246)riga myndigheterna. (dvs. andra derivatinstrument som handlas p(cid:229) OTC-marknad), p(cid:229) vilka bilaga II till direktiv 89/647/EEG inte till(cid:228)mpas, f(cid:246)r att s(cid:228)kra sig mot marknadsrisker som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n utgivningen av elektroniska pengar och fr(cid:229)n investeringarna enligt punkt 1. Anv(cid:228)ndning av derivatinstrument enligt f(cid:246)rsta meningen (cid:228)r till- l(cid:229)ten endast om det sker i avsikt att fullst(cid:228)ndigt undanr(cid:246)ja marknadsriskerna och, i den m(cid:229)n det (cid:228)r m(cid:246)jligt, detta verkligen uppn(cid:229)s. 4. Medlemsstaterna skall inf(cid:246)ra l(cid:228)mpliga begr(cid:228)nsningar f(cid:246)r hur stora marknadsrisker institut f(cid:246)r elektroniska pengar f(cid:229)r ta p(cid:229) sig genom investeringar enligt punkt 1. Artikel 5 Investeringsbegr(cid:228)nsningar Vid till(cid:228)mpning av punkt 1 skall tillg(cid:229)ngar v(cid:228)rderas till 5. det l(cid:228)gre av anskaffningsv(cid:228)rdet eller marknadsv(cid:228)rdet. 1. Ett institut f(cid:246)r elektroniska pengar skall ha investeringar som uppg(cid:229)r till ett belopp som inte understiger institutets skul- der h(cid:228)nf(cid:246)rliga till utest(cid:229)ende elektroniska pengar, men endast i f(cid:246)ljande tillg(cid:229)ngar: a) Tillg(cid:229)ngsposter som med avseende p(cid:229) kreditrisken (cid:229)s(cid:228)tts nollvikt enligt artikel 6. 1 a punkterna 1(cid:150)4 och artikel 7. 1 i direktiv 89/647/EEG och som (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt likvida. b) Avistamedel hos kreditinstitut i zon A enligt definitionen i direktiv 89/647/EEG. c) Skuldebrev som i) (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt likvida, ii) inte omfattas av punkt 1 a, iii) av beh(cid:246)riga myndigheter erk(cid:228)nns som kvalificerade poster enligt artikel 2. 12 i direktiv 93/6/EEG, och iv) ges ut av andra f(cid:246)retag (cid:228)n de som har ett kvalificerat innehav enligt definitionen i artikel 1 i direktiv f(cid:246)r elektroniska 89/646/EEG i det ber(cid:246)rda institutet pengar eller som m(cid:229)ste tas upp i dessa f(cid:246)retags kon- cernredovisning. 6. Om v(cid:228)rdet av tillg(cid:229)ngarna enligt punkt 1 understiger skulderna h(cid:228)nf(cid:246)rliga till utest(cid:229)ende elektroniska pengar skall de beh(cid:246)riga myndigheterna se till att det ber(cid:246)rda institutet f(cid:246)r elektroniska pengar vidtar l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att snabbt r(cid:228)tta till situationen. F(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l, och endast f(cid:246)r en begr(cid:228)nsad tid, kan de ber(cid:246)rda myndigheterna till(cid:229)ta att institutets skulder h(cid:228)nf(cid:246)rliga till utest(cid:229)ende elektroniska pengar garanteras genom andra tillg(cid:229)ngar (cid:228)n de som anges i punkt 1 upp till ett belopp som inte (cid:246)verstiger 5 % av dessa skulder eller institutets sam- manlagda kapitalbas, om detta v(cid:228)rde (cid:228)r l(cid:228)gre. Artikel 6 Beh(cid:246)riga myndigheters kontroll av s(cid:228)rskilda krav De beh(cid:246)riga myndigheterna skall se till att ber(cid:228)kningar f(cid:246)r att kontrollera efterlevnaden av artiklarna 4 och 5 g(cid:246)rs minst tv(cid:229) g(cid:229)nger om (cid:229)ret, antingen av instituten f(cid:246)r elektroniska pengar sj(cid:228)lva, som skall (cid:246)verl(cid:228)mna resultaten samt alla f(cid:246)r ber(cid:228)k- ningen n(cid:246)dv(cid:228)ndiga uppgifter till de beh(cid:246)riga myndigheterna, eller av de beh(cid:246)riga myndigheterna p(cid:229) grundval av uppgifter som tillhandah(cid:229)llits av instituten f(cid:246)r elektroniska pengar. Artikel 7 Sund och ansvarsfull verksamhet 2. Investeringarna enligt punkt 1 b och 1 c f(cid:229)r inte (cid:246)ver- stiga tjugo g(cid:229)nger det ber(cid:246)rda institutets kapitalbas och skall omfattas av begr(cid:228)nsningar som (cid:228)r minst lika str(cid:228)nga som de som till(cid:228)mpas p(cid:229) kreditinstitut enligt direktiv 92/121/EEG. 3. Institut f(cid:246)r elektroniska pengar f(cid:229)r anv(cid:228)nda tillr(cid:228)ckligt lik- vida r(cid:228)nte- och valutakursrelaterade poster utanf(cid:246)r balansr(cid:228)k- form av derivatinstrument som oms(cid:228)tts p(cid:229) b(cid:246)rser ningen i Ett intitut f(cid:246)r elektroniska pengar skall ha en sund och ansvars- full ledning och sunda och ansvarsfulla f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r admi- nistration och bokf(cid:246)ring samt en tillr(cid:228)cklig internkontroll. Dessa b(cid:246)r anpassas till de finansiella och icke-finansiella risker institutet uts(cid:228)tts f(cid:246)r, inbegripet tekniska och processuella risker samt risker som har samband med institutets samarbete med f(cid:246)retag som utf(cid:246)r operativa uppgifter eller andra uppgifter som sammanh(cid:228)nger med deras aff(cid:228)rsverksamhet. 28. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26/5 Artikel 8 Undantag Artikel 9 Auktorisation f(cid:246)r redan verksamma institut 1. Medlemsstaterna f(cid:229)r till(cid:229)ta att deras beh(cid:246)riga myndighe- ter undantar institut f(cid:246)r elektroniska pengar fr(cid:229)n till(cid:228)mpningen av en del av eller alla best(cid:228)mmelserna i detta direktiv och fr(cid:229)n till(cid:228)mpningen av direktiven 77/780/EEG och 89/646/EEG om n(cid:229)got av f(cid:246)ljande villkor (cid:228)r uppfyllt: a) All aff(cid:228)rsverksamhet av det slag som avses i artikel 1. 3 a i detta direktiv som bedrivs av institutet ger upphov till skul- der h(cid:228)nf(cid:246)rliga till utest(cid:229)ende elektroniska pengar och som normalt inte (cid:246)verstiger 5 miljoner euro och aldrig (cid:246)versti- ger 6 miljoner euro. b) De elektroniska pengar som ges ut av institutet godk(cid:228)nns som betalningsmedel endast av ett dotterbolag till institutet som utf(cid:246)r operativa uppgifter eller andra uppgifter med anknytning till elektroniska pengar som ges ut eller distri- bueras av institutet, ett moderbolag till institutet eller av ett annat dotterbolag till moderbolaget. c) De elektroniska pengar som ges ut av institutet godk(cid:228)nns som betalningsmedel endast av ett begr(cid:228)nsat antal f(cid:246)retag, som kan s(cid:228)rskiljas klart genom i) att de (cid:228)r bel(cid:228)gna i samma lokaler eller inom ett annat begr(cid:228)nsat lokalt omr(cid:229)de, eller ii) att de har n(cid:228)ra finansiellt eller aff(cid:228)rsm(cid:228)ssigt f(cid:246)rh(cid:229)llande till det utgivande institutet, t. ex. en gemensam mark- nadsf(cid:246)rings- eller distributionsstruktur. I de avtal som ligger till grund f(cid:246)r verksamheten m(cid:229)ste f(cid:246)re- skrivas att h(cid:246)gst 150 euro f(cid:229)r lagras p(cid:229) den elektroniska pro- dukt som st(cid:228)lls till anv(cid:228)ndarnas f(cid:246)rfogande f(cid:246)r att g(cid:246)ra betal- ningar. (cid:229)l(cid:228)gga s(cid:229)dana institut Auktorisation skall anses f(cid:246)religga i fr(cid:229)ga om s(cid:229)dana institut f(cid:246)r elektroniska pengar som omfattas av detta direktiv och som inledde sin verksamhet enligt g(cid:228)llande best(cid:228)mmelser i den medlemsstat i vilken institutets huvudkontor ligger f(cid:246)re ikraft- tr(cid:228)dandet av de best(cid:228)mmelser som antas f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra detta direktiv eller f(cid:246)re det datum som anges i artikel 10. 1, beroende p(cid:229) vilket datum som intr(cid:228)ffar f(cid:246)rst. Medlemsstaterna skall att inkomma med alla uppgifter som (cid:228)r relevanta till de beh(cid:246)riga myndigheterna f(cid:246)r att dessa inom sex m(cid:229)nader efter ikrafttr(cid:228)- dandet av de best(cid:228)mmelser som antas f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra detta direktiv skall kunna bed(cid:246)ma om institutet uppfyller kraven i detta direktiv, vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att se till att de upp- fylls eller om det (cid:228)r l(cid:228)mpligt att (cid:229)terkalla auktorisationen. Om detta krav inte uppfylls inom sex m(cid:229)nader fr(cid:229)n det datum som anges i artikel 10. 1 skall ifr(cid:229)gavarande institut f(cid:246)r elektroniska pengar efter denna tidpunkt inte (cid:229)tnjuta (cid:246)msesidigt erk(cid:228)n- nande. elektroniska pengar f(cid:246)r Artikel 10 Genomf(cid:246)rande 1. Medlemsstaterna skall s(cid:228)tta i kraft de lagar och andra f(cid:246)r- fattningar som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att f(cid:246)lja detta direktiv senast den (cid:133) (*). De skall genast underr(cid:228)tta kommissionen om detta. N(cid:228)r en medlemsstat antar dessa best(cid:228)mmelser skall de inneh(cid:229)lla en h(cid:228)nvisning till detta direktiv eller (cid:229)tf(cid:246)ljas av en s(cid:229)dan h(cid:228)n- visning n(cid:228)r de offentligg(cid:246)rs. N(cid:228)rmare f(cid:246)reskrifter om hur h(cid:228)n- visningen skall g(cid:246)ras skall varje medlemsstat sj(cid:228)lv utf(cid:228)rda. 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mna tex- terna till de centrala best(cid:228)mmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det omr(cid:229)de som omfattas av detta direktiv. Artikel 11 (cid:214)versyn Senast den (cid:133) (**) skall kommissionen l(cid:228)gga fram en rapport f(cid:246)r Europaparlamentet och r(cid:229)det om till(cid:228)mpningen av detta direktiv, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller Ett institut f(cid:246)r elektroniska pengar f(cid:246)r vilket ett undantag 2. beviljats enligt punkt 1 skall inte omfattas av ordningarna f(cid:246)r (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande enligt direktiv 89/646/EEG. (cid:151) (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att skydda innehavare av elektroniska pengar, inbegripet eventuellt behov att inf(cid:246)ra ett garantisystem, 3. Medlemsstaterna skall kr(cid:228)va att alla institut f(cid:246)r elektro- niska pengar som undantagits fr(cid:229)n till(cid:228)mpningen av detta direktiv samt direktiv 77/780/EEG och 89/646/EEG regelbun- det rapporterar om sin verksamhet och redovisar sina skulder h(cid:228)nf(cid:246)rliga till elektroniska pengar. (cid:151) kapitalkrav, (cid:151) undantag, (*) 18 m(cid:229)nader efter det att detta direktiv har tr(cid:228)tt i kraft. (**) 54 m(cid:229)nader efter det att direktivet har tr(cid:228)tt i kraft. C 26/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 1. 2000 (cid:151) eventuellt behov av att f(cid:246)rbjuda att r(cid:228)nta betalas p(cid:229) medel som mottas i utbyte mot elektroniska pengar, Artikel 13 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. vid behov (cid:229)tf(cid:246)ljt av f(cid:246)rslag till (cid:228)ndring av direktivet. Artikel 12 Ikrafttr(cid:228)dande Detta direktiv tr(cid:228)der i kraft samma dag som det offentligg(cid:246)rs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Utf(cid:228)rdat i (cid:133) P(cid:229) Europaparlamentets v(cid:228)gnar P(cid:229) r(cid:229)dets v(cid:228)gnar (cid:133) Ordf(cid:246)rande (cid:133) Ordf(cid:246)rande 28. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26/7 R¯DETS MOTIVERING I. INLEDNING 1. Den 22 september 1998 (cid:246)verl(cid:228)mnade kommissionen till r(cid:229)det ett f(cid:246)rslag till direktiv om att starta och driva verksamhet i institut f(cid:246)r elektroniska pengar samt om tillsyn av s(cid:229)dan verksamhet p(cid:229) grundval av artikel 47. 2 i EG-f(cid:246)rdraget, s(cid:228)rskilt den f(cid:246)rsta och den tredje meningen i detta. Europaparlamentet avgav sitt yttrande vid den f(cid:246)rsta behandlingen av f(cid:246)rslaget den 15 april 1999. Ekonomiska och sociala kommittØn avgav sitt yttrande den 27 januari 1999, och Europeiska cen- tralbanken avgav sitt yttrande den 18 januari 1999. 2. Den 29 november 1999 antog r(cid:229)det sin gemensamma st(cid:229)ndpunkt i enlighet med artikel 251 i f(cid:246)r- draget. II. SYFTE I direktivet inf(cid:246)rs ett s(cid:228)rskilt tillsynssystem f(cid:246)r utgivare av elektroniska pengar. Detta system bygger p(cid:229) det befintliga tillsynssystem som (cid:228)r till(cid:228)mpligt p(cid:229) kreditinstitut, men skiljer sig fr(cid:229)n det f(cid:246)r att bem(cid:246)ta de s(cid:228)rskilda risker som f(cid:246)rekommer i samband med utgivningen av elektroniska pengar. Syftet (cid:228)r att inf(cid:246)ra en teknikneutral r(cid:228)ttslig ram f(cid:246)r att harmonisera tillsynen av institut f(cid:246)r elektroniska pengar i den utstr(cid:228)ckning som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att garantera en sund och ansvarsfull verksamhet och institutens finan- siella integritet. Samtidigt syftar det till att inf(cid:246)ra ett regelverk som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att utnyttja alla potentiella f(cid:246)rdelar med elektroniska pengar och som framf(cid:246)r allt inte h(cid:228)mmar teknisk innovation. III. ANALYS AV DEN GEMENSAMMA ST¯NDPUNKTEN Den gemensamma st(cid:229)ndpunkten f(cid:246)ljer den huvudsakliga linjen i kommissionens f(cid:246)rslag. Liksom kom- missionens f(cid:246)rslag syftar den gemensamma st(cid:229)ndpunkten till att f(cid:229) balans mellan behovet att ge insti- tuten f(cid:246)r elektroniska pengar finansiell integritet och konsumentskyddet samt behovet att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att utvecklingen av system f(cid:246)r elektroniska pengar inte h(cid:228)mmas av en alltf(cid:246)r omfattande reglering. Balansen i den gemensamma st(cid:229)ndpunkten uppn(cid:229)s genom att det inf(cid:246)rs en mer restriktiv r(cid:228)ttslig ram (cid:228)n den som f(cid:246)reslagits av kommissionen i vissa fr(cid:229)gor samtidigt som en mer flexibel ram inf(cid:246)rs p(cid:229) andra omr(cid:229)den. ˜ndringarna i den gemensamma st(cid:229)ndpunkten j(cid:228)mf(cid:246)rt med varje artikel i kommissionens f(cid:246)rslag anges nedan. ˜ndringsf(cid:246)rslag 1 fr(cid:229)n Europaparlamentet, d(cid:228)r begreppet (cid:148)anv(cid:228)ndare(cid:148) ers(cid:228)tts med (cid:148)inne- havare(cid:148) i hela texten, inbegrips i den gemensamma st(cid:229)ndpunkten. Artikel 1 (Artikel 1 i kommissionens f(cid:246)rslag) Punkt 3 a inbegriper (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 14 fr(cid:229)n Europaparlamentet. D(cid:228)r klarg(cid:246)rs vidare att direktivet (cid:228)r till(cid:228)mpligt endast p(cid:229) utgivare av elektroniska pengar. Punkt 3 b syftar till att g(cid:246)ra den r(cid:228)ttsliga karakt(cid:228)ren av definitionen av elektroniska pengar mer exakt genom att l(cid:228)gga till att elektroniska pengar utg(cid:246)r en fordran p(cid:229) utgivaren. Exempel p(cid:229) de former elek- troniska pengar kan ha har strukits fr(cid:229)n f(cid:246)rsta strecksatsen s(cid:229)som on(cid:246)dig i den normativa delen av direktivet och har inbegripits i sk(cid:228)l 3. En ny punkt ii har lagts till d(cid:228)r det f(cid:246)reskrivs att innehavaren alltid m(cid:229)ste erl(cid:228)gga fullst(cid:228)ndig betalning f(cid:246)r de elektroniska pengar som erh(cid:229)lls. Det kommer s(cid:229)ledes inte att vara m(cid:246)jligt att ge ut elektroniska pengar till ett h(cid:246)gre v(cid:228)rde (cid:228)n vad som betalas i utbyte. Punkt iii (i kommissionens f(cid:246)rslag punkt ii) har bibeh(cid:229)llits s(cid:229)som det f(cid:246)reslagits av kommissionen, f(cid:246)rutom att begreppet (cid:148)utgivaren(cid:148) har valts f(cid:246)r att omfatta (cid:148)utgivaren(cid:148) och (cid:148)den utgivande institutio- nen(cid:148). Punkterna iii och iv i kommissionens f(cid:246)rslag har strukits s(cid:229)som (cid:246)verfl(cid:246)diga i den normativa delen av direktivet. F(cid:246)rklaringen att elektroniska pengar (cid:228)r avsedda att tj(cid:228)na som ett surrogat f(cid:246)r mynt och sedlar och har uppst(cid:229)tt f(cid:246)r elektroniska (cid:246)verf(cid:246)ringar av mindre belopp (cid:229)terfinns i sk(cid:228)l 3. C 26/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 1. 2000 ˜ndringsf(cid:246)rslag 15, d(cid:228)r artikel 1. 3 b (cid:228)ndras, fr(cid:229)n Europaparlamentet, inneh(cid:229)ller flera inslag som i viss m(cid:229)n inbegrips i den gemensamma st(cid:229)ndpunkten men i annan utformning. ˜ndringen av punkt b ii ang(cid:229)ende dotterbolag, som f(cid:246)reslagits av Europaparlamentet, har inbegripits i artikel 8 avseende undantag, se nedan. Den f(cid:246)reslagna punkten iiia inbegrips inte i den gemensamma st(cid:229)ndpunkten, eftersom r(cid:229)det inte fann det l(cid:228)mpligt att inbegripa best(cid:228)mmelser som r(cid:246)r avgifter i definitionen av elektroniska pengar. Begreppen (cid:148)beh(cid:246)riga myndigheter(cid:148) i punkten ba och (cid:148)kapitalbas(cid:148) i punkt bb defi- nieras i andra bankdirektivet, direktiv 89/646/EEG, som (cid:228)r till(cid:228)mpligt p(cid:229) institut f(cid:246)r elektroniska pengar och d(cid:228)rf(cid:246)r inbegriper den gemensamma st(cid:229)ndpunkten inte dessa (cid:228)ndringar, trots att artikel 5. 1 i den gemensamma st(cid:229)ndpunkten h(cid:228)nvisar till direktivet om kapitalbasen i kreditinstitut, direktiv 89/299/EEG, se nedan. F(cid:246)r att anpassa texten till den i andra bankdirektivet (89/646/EEG) har en ny best(cid:228)mmelse inf(cid:246)rts i punkt 4 d(cid:228)r det f(cid:246)reskrivs att endast kreditinstitut enligt definitionen i artikel 1 i f(cid:246)rsta bankdirektivet (77/780/EEG), med andra ord institut f(cid:246)r elektroniska pengar och kreditinstitut i traditionell mening, f(cid:229)r ge ut elektroniska pengar. Punkt 5 f(cid:246)ljer i huvudsak kommissionens f(cid:246)rslag (punkt 4 i kommissionens f(cid:246)rslag). H(cid:228)nvisningen i a till punkt 5 i bilagan till andra bankdirektivet har strukits f(cid:246)r att undvika f(cid:246)rvirring. I st(cid:228)llet anges det tydligt att institut f(cid:246)r elektroniska pengar inte f(cid:229)r ge n(cid:229)gon form av kredit, f(cid:246)r att undvika att elektro- niska pengar ges ut p(cid:229) kredit utan n(cid:229)got utbyte av medel. Detta f(cid:246)rbud inneb(cid:228)r inte att ett institut f(cid:246)r elektroniska pengar inte kan investera i skuldebrev. Investeringsbest(cid:228)mmelserna i artikel 5 p(cid:229)verkas inte. Punkt b har omformulerats f(cid:246)r att g(cid:246)ra avsikten med denna best(cid:228)mmelse tydligare. Artikel 2 (artikel 2 i kommissionens f(cid:246)rslag) Punkt 1 inbegriper (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 16 fr(cid:229)n Europaparlamentet och punkt 3 i kommissionens f(cid:246)rslag har som en f(cid:246)ljd d(cid:228)rav strukits, s(cid:229)som f(cid:246)reslagits av Europaparlamentet i (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 17. I andra meningen punkt 2, har den uttryckliga h(cid:228)nvisningen till s(cid:228)rskilda artiklar i andra bankdirekti- vet ersatts med en h(cid:228)nvisning till avtalen om (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande enligt det direktivet, eftersom etableringsfriheten och friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster bygger p(cid:229) f(cid:246)rdraget. Liksom i kommissionens f(cid:246)rslag g(cid:246)rs det i punkt 3 klart att medel som erh(cid:229)lls i utbyte f(cid:246)r elektroniska pengar inte (cid:228)r inl(cid:229)ning i betydelsen enligt artikel 3 i andra bankdirektivet. Formuleringen har (cid:228)ndrats f(cid:246)r att beakta inf(cid:246)randet av best(cid:228)mmelser om m(cid:246)jlighet till inl(cid:246)sen. H(cid:228)nvisningen i punkt a i kommis- sionens f(cid:246)rslag till ers(cid:228)ttning f(cid:246)r mynt och sedlar (cid:229)terfinns nu i sk(cid:228)l 3, och inneh(cid:229)llet i punkt b i kom- missionens f(cid:246)rslag innefattas i f(cid:246)rbudet mot att ge kredit i artikel 1. 5 i den gemensamma st(cid:229)ndpunk- ten. ˜ndringen av artikel 2. 4, Europaparlamentets (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 18, inbegrips i artikel 3 i den gemensamma st(cid:229)ndpunkten, se nedan. Artikel 3 (ny) Eftersom inneh(cid:229)llet i (cid:228)ndringsf(cid:246)rslagen 18 och 19 sammanfaller har r(cid:229)det valt att sl(cid:229) ihop dem och inbegripa dem i den nya artikel 3 f(cid:246)r att alla best(cid:228)mmelser som r(cid:246)r m(cid:246)jlighet till inl(cid:246)sen skall finnas i en artikel. Ordalydelsen ligger n(cid:228)ra den i (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 19 med tv(cid:229) undantag: (cid:151) Kostnadselementet i (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 18 har inbegripits i den nya artikel 3, och (cid:151) f(cid:246)r att m(cid:246)jligg(cid:246)ra en viss flexibilitet avseende det s(cid:228)tt p(cid:229) vilket elektroniska pengar l(cid:246)ses in i prak- tiken, f(cid:229)r utgivaren ocks(cid:229) l(cid:246)sa in pengarna genom en (cid:246)verf(cid:246)ring till ett konto. 28. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26/9 Artikel 4 (artikel 3 i kommissionens f(cid:246)rslag) I den gemensamma st(cid:229)ndpunkten anges alla belopp i euro, inte i ecu, och s(cid:229)ledes inbegrips Europapar- lamentets (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 20. Genom att h(cid:228)nvisa till direktivet om kapitalbasen i kreditinstitut inbegri- per den gemensamma st(cid:229)ndpunkten en del av Europaparlamentets (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 15. L(cid:228)gsta startkapital fastst(cid:228)lls till 1 miljon euro i punkt 1. Detta belopp utg(cid:246)r en avv(cid:228)gning mellan beho- vet att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att institut f(cid:246)r elektroniska pengar har tillr(cid:228)cklig kapitalbas f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla den finansiella stabiliteten och behovet att fr(cid:228)mja utvecklingen av system f(cid:246)r elektroniska pengar genom att undvika alltf(cid:246)r betungande krav p(cid:229) det nya systemet. Artikel 5 (artikel 4 i kommissionens f(cid:246)rslag) I artikel 5 inbegrips Europaparlamentets (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 21 och 22. Artikeln inneh(cid:229)ller vidare n(cid:229)gra tekniska (cid:228)ndringar i utformningen som syftar till att g(cid:246)ra texten tydli- gare: punkt b har delats upp i tv(cid:229) punkter och h(cid:228)nvisningar till direktivet om kapitalt(cid:228)ckningsgrad, direktiv 89/647/EEG, och till andra bankdirektivet, direktiv 89/646/EEG, har inf(cid:246)rts f(cid:246)r att g(cid:246)ra texten mer exakt. Vidare har texten formulerats om f(cid:246)r att beakta ordalydelsen i artikel 1. 5 d(cid:228)r innehav i andra f(cid:246)retag begr(cid:228)nsas f(cid:246)r institut f(cid:246)r elektroniska pengar. Artikel 6 (artikel 5 i kommissionens f(cid:246)rslag) Artikel 6 har formulerats om i linje med artikel 3. 7 i direktivet om kapitalt(cid:228)ckningsgrad, f(cid:246)r att ge de beh(cid:246)riga myndigheterna st(cid:246)rre flexibilitet n(cid:228)r de kontrollerar efterlevnaden av artiklarna 4 och 5. Artikel 7 (artikel 6 i kommissionens f(cid:246)rslag) I den gemensamma st(cid:229)ndpunkten bibeh(cid:229)lls endast f(cid:246)rsta punkten i kommissionens f(cid:246)rslag. R(cid:229)det anser att artikel 7, i dess lydelse i den gemensamma st(cid:229)ndpunkten, (cid:228)r tillr(cid:228)cklig f(cid:246)r att m(cid:246)jligg(cid:246)ra kontroll av alla s(cid:229)dana institut. Detta inbegriper institut som har delegerat vissa funktioner till andra f(cid:246)retag eftersom uttrycklig h(cid:228)nvisning g(cid:246)rs till institutens finansiella och icke-finansiella riskexponeringar, inbegripet tekniska och procedurella risker. Punkterna 2 och 3 i kommissionens f(cid:246)rslag har s(cid:229)ledes strukits. Artikel 8 (artikel 7 i kommissionens f(cid:246)rslag) I den gemensamma st(cid:229)ndpunkten bibeh(cid:229)lls det undantag som f(cid:246)reslagits av kommissionen, men med (cid:228)ndringar av dess r(cid:228)ckvidd och form, f(cid:246)r att ge medlemsstaterna h(cid:246)gre grad av flexibilitet i genom- f(cid:246)randet av direktiven. Medlemsstaterna har m(cid:246)jlighet, enligt punkt 1, att g(cid:246)ra undantag fr(cid:229)n till(cid:228)mpningen av n(cid:229)gra eller alla best(cid:228)mmelser i detta direktiv och till(cid:228)mpningen av f(cid:246)rsta och andra bankdirektivet. Detta kommer att ge de medlemsstater som (cid:246)nskar anv(cid:228)nda denna m(cid:246)jlighet, full flexibilitet att beakta den s(cid:228)rskilda karakt(cid:228)ren p(cid:229) varje system, vilket (cid:228)r av s(cid:228)rskild betydelse med tanke p(cid:229) r(cid:228)ckvidden f(cid:246)r artikel 8, se nedan. Denna m(cid:246)jlighet p(cid:229)verkar inte de ber(cid:246)rda institutionerna. De f(cid:246)rblir (cid:148)kreditinstitut(cid:148) enligt defi- nitionen i f(cid:246)rsta strecksatsen i artikel 1 i f(cid:246)rsta bankdirektivet, och beh(cid:246)righeten f(cid:246)r de monet(cid:228)ra myn- digheterna att st(cid:228)lla krav p(cid:229) minimireserver p(cid:229)verkas inte. C 26/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 1. 2000 I den gemensamma st(cid:229)ndpunkten anges tre kategorier av institut f(cid:246)r vilka undantaget kan g(cid:228)lla: 1. Liksom i kommissionsf(cid:246)rslaget f(cid:229)r sm(cid:229) institut omfattas av undantaget. I den gemensamma st(cid:229)nd- punkten begr(cid:228)nsas emellertid denna m(cid:246)jlighet ytterligare i j(cid:228)mf(cid:246)relse med kommissionsf(cid:246)rslaget, i och med att den begr(cid:228)nsas till institut vars totala finansiella skulder med avseende p(cid:229) utest(cid:229)ende elektroniska pengar normalt inte (cid:246)verstiger 5 miljoner euro och aldrig (cid:246)verstiger 6 miljoner euro, 1 a. 2. Ett institut som utg(cid:246)r en del av en grupp f(cid:229)r omfattas av undantaget endast om (cid:246)vriga medlemmar av gruppen godk(cid:228)nner de elektroniska pengar som ges ut av institutet, 1 b. I den gemensamma st(cid:229)ndpunkten beaktas s(cid:229)ledes (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 15 fr(cid:229)n Europaparlamentet. Den (cid:229)stadkommer ocks(cid:229) en avv(cid:228)gning mellan kommissionsf(cid:246)rslaget, i vilket institut som ger ut elektroniska pengar f(cid:246)r anv(cid:228)ndning inom samma grupp i alla fall helt och fullt inkluderas i direktivets r(cid:228)ckvidd, och Euro- paparlamentets f(cid:246)rslag, i vilket s(cid:229)dana institut undantas. 3. Institut som ger ut elektroniska pengar med ett begr(cid:228)nsat syfte f(cid:229)r ocks(cid:229) omfattas av undantaget, punkt 1 c. I den gemensamma st(cid:229)ndpunkten definieras detta som elektroniska pengar som god- k(cid:228)nns som betalningsmedel endast av ett begr(cid:228)nsat antal f(cid:246)retag som (cid:228)r bel(cid:228)gna i samma lokaler eller inom ett begr(cid:228)nsat lokalt omr(cid:229)de (t. ex. ett universitetsomr(cid:229)de), eller f(cid:246)retag som har ett n(cid:228)ra finansiellt eller aff(cid:228)rsm(cid:228)ssigt f(cid:246)rh(cid:229)llande till det utgivande institutet (t. ex. en detaljhandelskedja med sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga medlemmar men med en gemensam marknadsf(cid:246)rings- eller distributionsstruk- tur). Liksom i kommissionsf(cid:246)rslaget (cid:229)l(cid:228)ggs institut som omfattas av undantaget vissa restriktioner: ett h(cid:246)gsta lagringsbelopp fastst(cid:228)llt till 150 euro per kort och best(cid:228)mmelsen att dessa institut inte skall omfattas av ordningarna f(cid:246)r (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande enligt andra bankdirektivet, direktiv 89/646/EEG. I den gemensamma st(cid:229)ndpunkten kr(cid:228)vs dessutom i punkt 3 att instituten regelbundet skall rapportera om sin verksamhet. I den gemensamma st(cid:229)ndpunkten har inte punkt 2 i kommissionsf(cid:246)rslaget beh(cid:229)llits och Europaparla- mentets (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 23 infogas s(cid:229)ledes. Artikel 9 (artikel 8 i kommissionsf(cid:246)rslaget) I j(cid:228)mf(cid:246)relse med kommissionsf(cid:246)rslaget inf(cid:246)rs i den gemensamma st(cid:229)ndpunkten mer noggrant angivna tidsfrister r(cid:246)rande auktorisation av redan verksamma institut. I denna f(cid:246)reskrivs ocks(cid:229) att om institutet inom en begr(cid:228)nsad period inte efterf(cid:246)ljer direktivet, s(cid:229) f(cid:229)r det inte omfattas av ordningarna f(cid:246)r (cid:246)msesi- digt erk(cid:228)nnande. Artikel 10 I den gemensamma st(cid:229)ndpunkten fastst(cid:228)lls datumet f(cid:246)r genomf(cid:246)rande till 18 m(cid:229)nader efter det att direktivet har tr(cid:228)tt i kraft. Direktivet tr(cid:228)der i kraft samma dag som det offentligg(cid:246)rs. Artikel 11 Med tanke p(cid:229) den snabba utvecklingen inom sektorn f(cid:246)reskrivs i den gemensamma st(cid:229)ndpunkten att kommissionen skall l(cid:228)gga fram en rapport om till(cid:228)mpningen av direktivet senast tre (cid:229)r efter att detta har genomf(cid:246)rts. Rapporten skall s(cid:228)rskilt omfatta ett antal fr(cid:229)gor som har fastst(cid:228)llts kunna ge anledning till s(cid:228)rskild oro. Sk(cid:228)l Sk(cid:228)len har anpassats efter de (cid:228)ndringar som har gjorts i kommissionsf(cid:246)rslaget. 28. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26/11 I den gemensamma st(cid:229)ndpunkten infogas Europaparlamentets (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 2 och 10. Europaparlamentets (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11, 12 och 13, d(cid:228)r de flesta r(cid:246)r fr(cid:229)gan om driftskompatibilitet, har inte infogats i den gemensamma st(cid:229)ndpunkten eftersom de inte hj(cid:228)lper till att f(cid:246)rklara direktivets normativa del (se punkt 10 i det interinstitutionella avtalet om gemensamma riktlinjer f(cid:246)r gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet (1). R(cid:229)det anser vidare att (cid:228)ndringsf(cid:246)rsla- gen 3, 8, 12 och 13 inte (cid:228)r f(cid:246)renliga med kommissionens initiativr(cid:228)tt, antingen enligt f(cid:246)rdraget d(cid:229) det g(cid:228)ller (cid:228)ndringsf(cid:246)rslagen 3, 12 och 13, eller enligt gemenskapens sekund(cid:228)rlagstiftning d(cid:229) det g(cid:228)ller (cid:228)nd- ringsf(cid:246)rslag 8. IV. SLUTSATSER R(cid:229)dets anser att alla de (cid:228)ndringar som har gjorts i kommissionsf(cid:246)rslaget helt och fullt ligger i linje med det f(cid:246)reslagna direktivets m(cid:229)l. Syftet har varit att s(cid:228)kra den finansiella integriteten f(cid:246)r institut f(cid:246)r elektroniska pengar utan att h(cid:228)mma utvecklingen inom omr(cid:229)det elektroniska pengar och p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt bidra till en milj(cid:246) som fr(cid:228)mjar utvecklingen av detta nya betalningsmedel. I den gemensamma st(cid:229)nd- punkten infogas i sak de (cid:228)ndringar i direktivets normativa del som f(cid:246)reslagits av Europaparlamentet samt de d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande (cid:228)ndringarna i sk(cid:228)len. (1) EGT C 73, 17. 3. 1999, s. 1


title: PREGUNTA ESCRITA E-2201/99 de José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) a la Comisión. Programa Al Invest.

eurovoc_concepts:
EU programme
Latin America
inter-company cooperation

formats: html pdf print

text: C 303 E/34 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/031) PREGUNTA ESCRITA E-2201/99 de JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (29 de noviembre de 1999) Asunto: Programa Al Invest En la nueva fase de AL INVEST se prevØ la posibilidad de apoyo a proyectos individuales. ¿C(cid:243)mo ha previsto la Comisi(cid:243)n garantizar a los usuarios una administraci(cid:243)n mÆs Ægil de los pagos y cumplir as(cid:237) con los tØrminos previstos? En la nueva propuesta de la Comisi(cid:243)n se hace referencia a tres M€ asignados a la organizaci(cid:243)n de TIPS. ¿Ha procedido la Comisi(cid:243)n a hacer una evaluaci(cid:243)n de los TIPS? ¿Puede explicar la Comisi(cid:243)n quØ valor aæadido tienen los TIPS para las empresas europeas dentro del Programa? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-2198/99, E-2199/99, E-2200/99 y E-2201/99 dada por el Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de enero de 2000) En lo referente a las conferencias organizadas en 1999 y directamente vinculadas a la fase 2 de AL-Invest, se han celebrado reuniones con los operadores europeos (febrero de 1999), los operadores latinoameri- canos (junio de 1999) y los operadores europeos y latinoamericanos (octubre de 1999, Connect, Barcelona). S(cid:243)lo se produjo un cambio significativo en el calendario: la presentaci(cid:243)n al ComitØ PVDES-ALA de la fase 2 tuvo lugar el 23 de septiembre de 1999 en vez del 14 de octubre de 1999. Puede que este cambio haya sorprendido un poco a algunos operadores, pero su raz(cid:243)n es sencilla, ya que de este modo, se puede comprometer financieramente el presupuesto de la fase 2 a partir de 1999 (en lugar de en el presupuesto 2000, como estaba previsto inicialmente) y se evita as(cid:237) cualquier soluci(cid:243)n de continuidad entre la fase 1 y la fase 2 de AL-Invest. Por otra parte, la Comisi(cid:243)n recibi(cid:243) a su debido tiempo las recomendaciones planteadas con motivo de la reuni(cid:243)n de los Coopecos espaæoles el 20 de septiembre de 1999 y prevØ, en cualquier caso, atendarlas debidamente. La Comisi(cid:243)n estÆ en condiciones de anunciar que tiene la intenci(cid:243)n de mantener hasta 2005 la secretar(cid:237)a tØcnica de AL-Invest, que ofrece un servicio a los operadores, que constituye un factor de estabilidad del programa. La Comisi(cid:243)n admite en que en 1998 se registraron retrasos considerables. Sin embargo, la Comisi(cid:243)n reaccion(cid:243) a finales de 1998 procediendo a informar en detalle a los beneficiarios para ayudarles a presentar los expedientes, adoptar un contrato estÆndar simplificado y movilizar los recursos humanos necesarios para eliminar el retraso en los pagos. Gracias a estas medidas, a principios de 1999 la totalidad del retraso hab(cid:237)a quedado eliminada y, desde entonces no ha habido mÆs retrasos en los expedientes AL- Invest. En cuanto a los daæos causados a los beneficiarios, la Comisi(cid:243)n recuerda que, como para cualquier otro proyecto, se lleva a cabo el pago de los intereses de demora, siempre que se pruebe que estÆ justificado. La Comisi(cid:243)n estÆ en situaci(cid:243)n de precisar que se pondrÆ en prÆctica una metodolog(cid:237)a de ayuda individual a las empresas (ARIEL). Esta metodolog(cid:237)a permitirÆ hacer un seguimiento individualizado de las contactos comerciales realizadas con uno o varios socios del otro lado del AtlÆntico, un peri(cid:243)do aproximado de 18 meses. Esta nueva metodolog(cid:237)a es mÆs activa que los encuentros sectoriales, que adoptan la forma de un encuentro de 20 empresas de un continente con 60 empresas del otro continente durante tres d(cid:237)as. La contribuci(cid:243)n a TIPS ascend(cid:237)a a 3 M€ para la fase 1996-2000; para la fase 2000-2004, la contribuci(cid:243)n se elevarÆ a 2,4 M€. La contribuci(cid:243)n a TIPS se terminarÆ en esta fase y se aplicarÆ a lo largo de tres aæos de forma regresiva. La Comisi(cid:243)n efectu(cid:243) una evaluaci(cid:243)n tØcnica y una auditor(cid:237)a financiera. En resumen, esta red electr(cid:243)nica Sur-Sur se abarca a la totalidad de la regi(cid:243)n latinoamericana. Ofrece un servicio œnico de red electr(cid:243)nica, en especial para las pequeæas y medianas empresas (PYME) de los pa(cid:237)ses menos avanzados de AmØrica Latina. El creciente desarrollo de Internet conduce a pensar que el apoyo comunitario a TIPS ya no serÆ necesario en el futuro. Las empresas latinoamericanas se benefician directamente de TIPS y las 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 303 E/35 empresas europeas indirectamente. (cid:201)stas œltimas pueden solicitar el acceso a los servicios electr(cid:243)nicos de TIPS y beneficiarse, en particular, de informaci(cid:243)n detallada recogida por TIPS sobre las PYME latinoame- ricanas interesadas en las asociaciones internacionales (10 000 censadas). AdemÆs el Parlamento latinoa- mericano confirm(cid:243), en una carta dirigida a la Comisi(cid:243)n por su Presidente, el Sr. Singer, con fecha de 13 de abril de 1999 la importancia que conced(cid:237)a a TIPS. (2000/C 303 E/032) PREGUNTA ESCRITA E-2240/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (1 de diciembre de 1999) Asunto: Discrepancia impositiva en cada uno de los Estados miembros ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n indicar la discrepancia impositiva al 25 %, 50 %, 75 %, 125 %, 150 %, 200 %, 250 %, 300 %, 350 %, 400 % y 500 % del sueldo medio de un empleado en cada uno de los Estados miembros as(cid:237) como la cuant(cid:237)a del sueldo medio, e indicar asimismo, para cada caso, los elementos de la discrepancia impositiva entre el coste para el empleador y el importe neto que percibe el empleado? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de enero de 2000) La Comisi(cid:243)n ni calcula ni posee datos referentes a la discrepancia impositiva en cada Estado miembro en la forma detallada solicitada. Sin embargo, la Comisi(cid:243)n ha calculado discrepancias fiscales anteriores y su desglose detallado para algunos estudios de casos representativos ad hoc de los empleados. Puede encontrarse en la Parte III, Secci(cid:243)n 1, del «Informe sobre el empleo en Europa» (1) de 1995 una primera aproximaci(cid:243)n al concepto y a los cÆlculos de la discrepancia fiscal, con un cÆlculo de tipos impositivos medios y marginales, as(cid:237) como en la publicaci(cid:243)n anual sobre «Ganancias netas de los empleados en la industria fabril de la UE» (2). MÆs recientemente, se presenta un anÆlisis ulterior de la discrepancia fiscal en el trabajo y sus componentes en el Estudio no 2, Secci(cid:243)n 2 del «UE Economy Review 1999» (3). AdemÆs, a fin de proporcionar un marco unificado para comparar los sistemas impositivos heterogØneos de varios Estados miembros y calibrar la imposici(cid:243)n del trabajo, la Comisi(cid:243)n calcula tipos impositivos impl(cid:237)citos. Estos tipos se calculan dividiendo los impuestos sobre una actividad o un bien espec(cid:237)ficos por una base impositiva correspondiente apropiada, desde un punto de vista macroecon(cid:243)mico. Se calculan tipos impositivos impl(cid:237)citos para el consumo, el trabajo y «otros factores de producci(cid:243)n». El tipo impositivo impl(cid:237)cito para el trabajo se define como la cantidad total de impuestos sobre los trabajores empleados dividida por la compensaci(cid:243)n de los empleados. El denominador «compensaci(cid:243)n de los empleados» consiste en salarios brutos y, por lo tanto, tambiØn incluye las cantidades pagadas en concepto de cotizaciones a la seguridad social e impuestos salariales. Se remite directamente a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a del Parlamento un cuadro que ilustra los tipos impositivos impl(cid:237)citos sobre el trabajo para los Estados miembros de 1980 a 1997. La Comisi(cid:243)n presenta regularmente la publicaci(cid:243)n «Estructuras de los sistemas impositivos en la Uni(cid:243)n Europea» (4). Se trata de una recopilaci(cid:243)n de datos anotados sobre la evoluci(cid:243)n de la estructura del sistema de impuestos en la Comunidad. (1) COM(95) 396 final. (2) http://www. cc. cec/eurostat/eudor-stat/mst3/en/11225/00000001. htm. (3) European Economic series no 69. (4) http://www. cc. cec/eurostat/eudor-stat/mst2/en/24248/00000001. htm