title: 1979. gada Konvencijas par Robežšķērsojošo Gaisa Piesārņošanu Lielos Attālumos Protokols par Paskābināšanas, Eitrofikācijas un Piezemes Ozona Līmeņa Samazināšanu

eurovoc_concepts:
accession to an agreement
acidification
air quality
atmospheric pollutant
eutrophication
international convention
ozone
pollution control measures
protocol to an agreement
transfrontier pollution

text: 174 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. 22003A0717(01) 17. 7. 2003. EIROPAS SAVIENĪBAS OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 179/3 PIELIKUMS 1979. GADA KONVENCIJAS PAR ROBEŽŠĶĒRSOJOŠO GAISA PIESĀRŅOŠANU LIELOS ATTĀLUMOS PROTOKOLS PAR PASKĀBINĀŠANAS, EITROFIKĀCIJAS UN PIEZEMES OZONA LĪMEŅA SAMAZINĀŠANU DALĪBVALSTIS, APŅĒMUŠĀS īstenot Konvenciju par robežšķērsojošo gaisa piesārņošanu lielos attālumos; APZINĀDAMĀS, ka slāpekļa oksīdi, sērs, gaistošie organiskie savienojumi un reducētie slāpekļa savienojumi tiek saistīti ar nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēku veselību un vidi; PAUŽOT SATRAUKUMU PAR TO, ka daudzos Apvienoto Nāciju Ekonomikas komisijas Eiropas reģionos joprojām tiek pārsniegtas paskābināšanas kritiskās slodzes, biogēnā slāpekļa kritiskās slodzes un ozona kritiskie līmeņi cilvēka veselībai un veģetācijai; PAUŽOT SATRAUKUMU ARĪ PAR TO, ka emitētie slāpekļa oksīdi, sērs un gaistošie organiskie savienojumi, kā arī tādi sekundārie piesārņotāji kā ozons un amonjaka reakcijas produkti pārvietojas atmosfērā lielos attālumos, un tie var radīt nelabvēlīgas sekas plašā apkārtnē; ATZĪDAMAS, ka Apvienoto Nāciju Ekonomikas komisijas Eiropas reģiona Dalībvalstu radītā emisija rada gaisa piesārņojumu gan savā puslodē, gan globālā mērogā, un atzīdamas iespējamo piesārņojuma pārvietošanos starp kontinentiem un nepieciešamību arī turpmāk pētīt šo iespējamību; ATZĪDAMAS ARĪ, ka Amerikas Savienotās Valstis un Kanāda divpusējās sarunās apspriež slāpekļa oksīdu un gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanu, lai pievērstos robežšķērsojošā ozona efektam; ATZĪDAMAS TĀPAT ARĪ, ka Kanāda sāks tālāku sēra emisijas samazināšanu laika posmā līdz 2010. gadam, ieviešot vispārējo Kanādas skābo lietu stratēģiju pēc 2000. gada, un ka Amerikas Savienotās Valstis strādā, īstenojot slāpekļa oksīdu samazināšanas programmu ASV austrumos un nepieciešamo emisijas samazināšanu, lai nodrošinātu cieto daļiņu valsts gaisa kvalitātes standartu ievērošanu; APŅEMDAMĀS strādāt daudzveidīgi, ar daudziem sārņiem, lai novērstu vai samazinātu kritisko slodžu un līmeņu pārsniegumu; ŅEMOT VĒRĀ emisiju no noteiktām esošām darbībām un iekārtām, kas ir radījušas pašreizējo gaisa piesārņojuma līmeni, kā arī turpmāko darbību un iekārtu attīstību; APZINĀDAMĀS, ka ir pieejamas metodes un pārvaldības prakse šo vielu emisijas samazināšanai; NOLEMJOT veikt pasākumus šo vielu emisijas paredzēšanai, novēršanai vai samazināšanai, ņemot vērā piesardzības principu, kā izklāstīts Riodežaneiro Vides un attīstības deklarācijas 15. principā; VĒLREIZ APLIECINĀDAMAS, ka valstīm atbilstoši Apvienoto Nāciju Hartai un starptautisko tiesību principiem ir suverēnas tiesības izmantot savus resursus saskaņā ar savu vides un attīstības politiku, kā arī ir pienākums nodrošināt to, lai darbība, kas tiek veikta to jurisdikcijas vai kontroles ietvaros, nenodarītu kaitējumu citu valstu vai apgabalu apkārtējai videi, kas atrodas ārpus šīs valsts jurisdikcijas; APZINĀDAMĀS nepieciešamību pēc izmaksu efektīvas reģionālās pieejas gaisa piesārņojuma novēršanā, ņemot vērā dažādas iespējamās sekas un atšķirīgās izmaksas dažādās valstīs; 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 175 ATZĪMĒJOT svarīgo privātā un nevalstiskā sektora ieguldījumu ar šīm vielām saistīto seku un iespējamo samazināšanas metožu apzināšanā, kā arī to lomu, atbalstot emisijas samazināšanu atmosfērā; ŅEMOT VĒRĀ TO, ka sēra, slāpekļa oksīda, amonjaka un gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanas pasākumi neietvers patvaļīgu vai neattaisnojamu diskrimināciju vai slēptus aizliegumus starptautiskajā konkurencē un tirdzniecībā; ŅEMOT VĒRĀ iespējami labāko zinātnisko un tehnisko informāciju un datus par emisiju, atmosfēras procesiem un šo vielu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi, kā arī par samazināšanas izmaksām, un atzīstot nepieciešamību šo informāciju atjaunot un turpināt zinātnisko un tehnisko sadarbību problēmu turpmākā apzināšanā; IEVĒROJOT TO, ka Protokolā par slāpekļa oksīdu emisijas kontroli vai to robežšķērsojošajām plūsmām, kas pieņemts 1988. gada 31. oktobrī Sofijā, un Protokolā par gaistošo organisko savienojumu emisiju vai to robežšķērsojošajām plūsmām, kas pieņemts 1991. gada 18. novembrī Ženēvā, jau ir iekļauts nosacījums par slāpekļa oksīdu un gaistošo organisko savienojumu emisijas kontroli. Šo abu Protokolu tehniskie pielikumi jau satur tehniskos norādījumus par šo emisiju samazināšanu; ATZĪMĒJOT ARĪ, ka Protokolā par sēra emisijas turpmāko samazināšanu, kas pieņemts 1994. gada 14. jūnijā Oslo, jau ir iekļauts norādījums par sēra emisijas samazināšanu, lai tādējādi veicinātu skābo nosēdumu samazināšanos, samazinot sēra nosēdumu kritiskā līmeņa pārsniegumu, kas atvasināts no kritiskajām paskābināšanas slodzēm atbilstoši oksidēto sēra savienojumu devumam no kopējiem skābajiem nosēdumiem 1990. gadā; ATZĪMĒJOT TĀPAT, ka šis Protokols ir pirmais līgums Konvencijas ietvaros, kas tieši saistīts ar reducētā slāpekļa savienojumiem; ŅEMOT VĒRĀ TO, ka šo vielu emisijas samazināšana var labvēlīgi ietekmēt citu piesārņojuma veidu kontroli, īpaši ietverot robežšķērsojošo sekundāro daļiņu aerosolus, kas rada nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību saskares dēļ ar gaisā esošajām vielu daļiņām; ŅEMOT VĒRĀ ARĪ nepieciešamību iespēju robežās izvairīties no tādu pasākumu veikšanas, kas varētu palīdzēt sasniegt šajā Protokolā izvirzītos mērķus, taču saasinātu citas ar veselību un vidi saistītas problēmas; IEVĒROJOT TO, ka, veicot pasākumus slāpekļa oksīdu un amonjaka emisijas samazināšanai, jāievēro pilns slāpekļa bioģeoķīmiskais aprites cikls un pēc iespējas jāizvairās no aktīvā slāpekļa, tai skaitā slāpekļa (I) oksīda, emisijas palielināšanas, kas var padziļināt citas ar slāpekli saistītas problēmas; APZINĀDAMĀS, ka metāns un oglekļa monoksīds, kas rodas cilvēka darbības dēļ, slāpekļa oksīdu un gaistošo organisko savienojumu klātbūtnē piedalās troposfēras (piezemes) ozona veidošanā; APZINĀDAMĀS ARĪ saistības, kādas Dalībvalstis uzņēmušās saskaņā ar Apvienoto Nāciju Konvenciju par klimata pārmaiņām, VIENOJĀS PAR TURPMĀKMINĒTO. 1. pants Definīcijas 2. “EMEP” nozīmē Eiropas Kopējo programmu gaisa piesārņo- juma izplatības lielos attālumos novērošanai un novērtēšanai (Eiropas monitoringa un novērtēšanas programma – Euro- pean Monitoring and Evaluation Programme); Šajā Protokolā: 3. “Izpildinstitūcija” nozīmē Konvencijas izpildinstitūciju, kas izveidota saskaņā ar šīs Konvencijas 10. panta 1. punktu; 1. “Konvencija” nozīmē Konvenciju par robežšķērsojošo gaisa attālumos, kas pieņemta Ženēvā piesārņošanu lielos 1979. gada 13. novembrī; 4. “Komisija” nozīmē Apvienoto Nāciju Eiropas Ekonomikas komisiju; 176 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. 5. “Dalībvalstis”, Dalībvalstis; ja nav noteikts citādi, nozīmē šī Protokola 6. “EMEP ģeogrāfiskā sfēra” nozīmē apgabalu, kas noteikts Kon- vencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņošanu lielos attālu- mos Protokolā “Par Eiropas Kopējās programmas gaisa pie- sārņojuma izplatības lielos attālumos novērošanai un novērtēšanai Eiropā ilgtermiņa finansēšanu (EMEP)”, ko 1. panta 4. punktā pieņēma Ženēvā 1984. gada 28. septem- brī; 7. “Emisija (izmeši)” nozīmē vielu izplūdi atmosfērā no punkt- veida vai difūza avota; 8. “Slāpekļa oksīdi” nozīmē slāpekļa oksīdu un slāpekļa diok- sīdu, kas izteikti kā slāpekļa dioksīds (NO2); 9. “Reducētie slāpekļa savienojumi” nozīmē amonjaku un tā reakcijas produktus; 10. “Sērs” nozīmē visus sēra savienojumus, kas izteikti kā sēra dioksīds (SO2); 16. “Jauns stacionārais avots” nozīmē jebkuru stacionāru avotu, kura būve vai būtiska modifikācija ir sākta vienu gadu pēc šī Protokola stāšanās spēkā. Kompetentas valsts institūcijas lemj, vai modifikācija ir vai nav uzskatāma par būtisku, ņemot vērā arī šīs modifikācijas ekoloģisko izdevīgumu. 2. pants Mērķis Šī protokola mērķis ir kontrolēt un samazināt antropogēnas dar- bības dēļ radušo sēra, slāpekļa oksīdu, amonjaka un gaistošo orga- nisko savienojumu emisiju, kas var izraisīt nelabvēlīgas sekas cil- vēka veselībai, dabiskajām ekosistēmām, materiāliem un lauksaimniecības kultūrām paskābināšana, eitrofikācijas vai pie- zemes ozona gaisa radusies piesārņošanas dēļ lielos attālumos, kā arī pēc iespējas nodrošināt, lai ilgākā termiņā un pakāpeniski, ņemot vērā jaunāko zinātnisko informāciju, atmosfēras nosēdumi vai koncentrācija nepārsniedz: robežšķērsojošās dēļ, kas a) Dalībvalstīm, kas atrodas EMEP un Kanādas ģeogrāfiskajā sfērā – skābuma kritisko slodzi, kā noteikts I pielikumā; b) Dalībvalstīm, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā – biogēnā slāpekļa kritisko slodzi, kā noteikts I pielikumā; 11. “Gaistošie organiskie savienojumi” jeb “GOS”, ja vien nav noteikts citādi, nozīmē visus antropogēnas dabas organiskos savienojumus, izņemot metānu, kuri spēj radīt fotoķīmiskos oksidantus, reaģējot ar slāpekļa oksīdiem saules gaismas klāt- būtnē; c) ozonam: 12. “Kritiskā slodze” nozīmē viena vai vairāku piesārņojuma veidu kvantitatīvu iedarbības novērtējumu, par kuru mazā- kai iedarbībai saskaņā ar esošajām zināšanām nav sevišķi kai- tīgas ietekmes uz noteiktiem jutīgiem vides elementiem; ii) Kanādai – Kanādas ozona standartu; i) Dalībvalstīm, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā – ozona kritisko līmeni, kā noteikts I pielikumā; 13. “Kritiskie līmeņi” nozīmē tādu piesārņotāju koncentrāciju atmosfērā, par kuru lielākai koncentrācijai saskaņā ar esoša- jām zināšanām var būt tieša kaitīga ietekme uz receptoriem, piemēram, cilvēkiem, augiem, ekosistēmām vai materiāliem; 14. “Piesārņojuma emisijas pārvaldības apgabals” jeb “PEPA (1)”. nozīmē apgabalu, kāds noteikts III. pielikumā, saskaņā ar 3. panta 9. punkta nosacījumiem; iii) Amerikas Savienotajām Valstīm – valsts ozona gaisa kva- litātes standartu. 3. pants Pamatpienākumi 15. “Stacionārais avots” nozīmē jebkuru nekustīgu ēku, celtni, aparātu, iekārtu vai ierīci, kas tieši vai netieši emitē vai var emitēt atmosfērā sēru, slāpekļa oksīdus, gaistošos organiskos savienojumus vai amonjaku; (1) Saīsinājums no angļu valodas, kas nozīmē – pollutant emissions mana- gement area 1. Katra Dalībvalsts, kam noteikts emisijas maksimums jebkurā II pielikuma tabulā, samazina emisiju un uztur tās samazinājuma gada līmeni atbilstoši šajā pielikumā noteiktajam maksimumam un laika grafikiem. Katra Dalībvalsts kontrolē sava gada piesārņojošo vielu emisiju atbilstoši II pielikumā minētajām sais- tībām. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 177 2. Katra Dalībvalsts piemēro IV, V un IV pielikumā noteiktās robežvērtības katram jaunam stacionārajam avotam, kas atbilst šajos pielikumos noteiktajai stacionāro avotu kategorijai, ne vēlāk kā VII pielikumā noteiktajos laika grafikos. Kā alternatīvu katra Dalībvalsts var lietot dažādas emisijas samazināšanas stratēģijas, ar kurām var sasniegt līdzvērtīgu vispārējās emisijas līmeni visām piesārņojuma avotu kategorijām kopā. 3. Katra Dalībvalsts, ciktāl tas ir tehniski un ekonomiski iespē- jams un ņemot vērā izmaksas un priekšrocības, lieto IV, V un VI pielikumā minētās robežvērtības katram esošajam stacionāra- jam avotam, kas atbilst šajos pielikumos noteiktajai stacionāro avotu kategorijai, ne vēlāk kā VII pielikumā noteiktajos laika gra- fikos. Kā alternatīvu katra Dalībvalsts var lietot dažādas emisijas samazināšanas stratēģijas, ar kurām var sasniegt līdzvērtīgu vis- pārējās emisijas līmeni visām piesārņojuma avotu kategorijām kopā, vai arī Dalībvalstis, kas atrodas ārpus EMEP ģeogrāfiskās sfēras, var lietot stratēģijas, kas nepieciešamas, lai sasniegtu nacio- nālos vai reģionālos paskābināšanas samazināšanas mērķus un nodrošinātu nacionālo gaisa kvalitātes standartu ievērošanu. 4. Ne vēlāk kā divus gadus pēc šī Protokola stāšanās spēkā Dalīb- valstis Izpildinstitūcijas sesijas laikā izvērtē robežvērtības jauna- jiem un esošajiem katliem un tehnoloģiskā procesa sildierīcēm, kuru patērētā siltuma jauda pārsniedz 50 MWth, un jaunajiem liel- izdarītu grozījumus IV, V un jaudas transportlīdzekļiem, VIII pielikumā. lai 5. Katra Dalībvalsts lieto VIII pielikumā noteiktās degvielas un jauno mobilo avotu robežvērtības ne vēlāk kā VII pielikumā minē- tajos laika grafikos. 6. Katra Dalībvalsts lieto labākos pieejamos tehniskos paņēmie- nus mobilajiem avotiem un katram jaunam vai esošam stacionā- rajam avotam, ņemot vērā Izpildinstitūcijas septiņpadsmitajā sesijā (Lēmums 1999/1) pieņemtos norādījumu dokumentus Nr. I līdz V un to labojumus. 7. Katra Dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, kas turklāt balstīti uz zinātniskajiem un ekonomiskajiem kritērijiem, lai samazinātu gaistošo organisko savienojumu emisiju, kas saistīti ar tādu produktu izmantošanu, kas nav minēti VI vai VIII pielikumā. Ne vēlāk kā otrajā Izpildinstitūcijas sesijā pēc šī Protokola stāša- nās spēkā Dalībvalstis vienojas par jauna pielikuma pieņemšanu produktiem, tai skaitā par produktu izvēles kritērijiem un gaistošo organisko savienojumu satura robežvērtībām produktiem, kas nav iekļauti VI vai VIII pielikumā, kā arī par šo robežvērtību pie- mērošanas grafiku. 8. Katra Dalībvalsts saskaņā ar 10. punktu: a) veic vismaz tos amonjaka kontroles pasākumus, kas noteikti IX pielikumā; b) lieto pēc saviem ieskatiem labākos pieejamos tehniskos paņē- mienus amonjaka emisijas novēršanai un samazināšanai, kā noteikts norādījumu 5. dokumentā, kas pieņemts Izpildinsti- tūcijas septiņpadsmitajā sesijā (Lēmums 1999/1) un jebkuros turpmākos labojumos. 9. 10. punkts attiecas uz jebkuru Dalībvalsti: a) kuras kopējā zemes platība ir lielāka par diviem miljoniem kvadrātkilometru; b) kuras gada sēra, slāpekļa dioksīdu, amonjaka un/vai gaistošo organisko savienojumu emisija veicina paskābināšanu, eitro- fikāciju vai ozona veidošanos apgabalos, kas atrodas vienas vai vairāku Dalībvalstu jurisdikcijā, bet pārsvarā rodas attiecīgās Dalībvalsts jurisdikcijā esošajā teritorijā, kas III pielikumā noteikta kā PEPA un kas iesniegusi dokumentāciju par šīm sekām saskaņā ar c) apakšpunktu; c) kas pēc šī Protokola parakstīšanas, ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas, vai pievienošanās tam iekļaušanai III pie- likumā ir iesniegusi viena vai vairāku PEPA ģeogrāfisko sfēru aprakstus, kas attiecas uz vienu vai vairākiem piesārņotājiem kopā, ar atbalsta dokumentāciju; d) kas ar šī Protokola parakstīšanu, ratifikāciju, pieņemšanu vai apstiprināšanu, vai pievienošanos tam ir apliecinājusi savu apņemšanos darboties saskaņā ar šo punktu. 10. Dalībvalsts, uz kuru attiecas šis punkts: a) b) ja tā atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, pakļaujas šī panta un II pielikuma nosacījumiem tikai katram piesārņotājam noteiktā piesārņojuma emisijas pārvaldības apgabala (PEPA) teritorijā, kas atrodas tās jurisdikcijā un ir iekļauts III pieli- kumā; vai ja tā neatrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, pakļaujas 1. , 2. , 3. , 5. , 6. , un 7. punkta un II pielikuma nosacījumiem tikai katram piesārņotājam (slāpekļa oksīdi, sērs un/vai gaistošie organiskie savienojumi) noteiktā PEPA teritorijā, kas atrodas tās jurisdik- cijā un ir iekļauts III pielikumā, taču tai savā jurisdikcijā nav jāpakļaujas 8. punkta nosacījumiem. 178 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. 11. Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis pēc šī protokola rati- fikācijas, apstiprināšanas vai pieņemšanas, vai pievienošanās tam iesniedz Izpildinstitūcijai savas sēra, slāpekļa oksīdu un gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanas saistības automā- tiskai iekļaušanai II pielikumā; a) gada valsts sēra, slāpekļa oksīdu, amonjaka un gaistošo orga- nisko savienojumu emisiju un progresu attiecībā uz valsts maksimuma emisijas sasniegšanu vai citām saistībām, kas minētas 3. pantā; 12. Dalībvalstis, balstoties uz 10. panta 2. punktā minētā pirmā pārskata rezultātiem, un ne vēlāk kā vienu gadu pēc pārskata pabeigšanas turpina sarunas par turpmākajām saistībām emisijas samazināšanā. 4. pants Informācijas un tehnoloģiju apmaiņa 1. Katra Dalībvalsts saskaņā ar saviem likumiem, noteikumiem un praksi un saskaņā ar šī Protokola saistībām rada labvēlīgus priekšnoteikumus informācijas, tehnoloģiju un metožu apmaiņai, lai samazinātu sēra, slāpekļa oksīdu, amonjaka un gaistošo orga- nisko savienojumu emisiju, kas turklāt sekmē: 1. datu bāzu izveidi un atjaunināšanu, kas ietver informāciju par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem, tai skaitā par energoefektivitātes palielināšanu, zemu emisijas līmeni nodrošinošiem degļiem un labu vides praksi lauksaimniecībai; 2. informāciju un pieredzes apmaiņu mazāku piesārņojumu radošas transporta sistēmas izveidošanā; 3. rūpnieciskos kontaktus un sadarbību, tiešos kopuzņēmumus; ieskaitot b) attiecīgo sārņu nosēdumiem un koncentrāciju un, ja nepiecie- šams, nosēdumiem un koncentrāciju saistībā ar kritiskajām slodzēm un līmeņiem, kas minēti 2. pantā; c) troposfēras ozona līmeni; d) stratēģiju un pasākumiem, kas tiek lietoti vai tiks lietoti to gaisa piesārņojuma problēmu risināšanai, uz kurām attiecas šis Protokols un kā izklāstīts 6. pantā. 2. Turklāt katra Dalībvalsts var nodrošināt plašu pieeju informā- cijai, lai samazinātu emisiju, tai skaitā informācijai par: a) mazāku piesārņojumu radošām degvielām, atjaunojamajiem energoresursiem un energoefektivitāti, tai skaitā to izmanto- šanu transportā; b) produktu sastāvā esošajiem gaistošajiem organiskajiem savie- nojumiem, tai skaitā marķēšanu; c) iespējām, kā apsaimniekot mājsaimniecības atkritumus, kas satur gaistošos organiskos savienojumus; d) labu lauksaimniecības praksi, lai samazinātu amonjaka emisi- ju; 4. tehniskās palīdzības piedāvāšanu. e) veselības un vides problēmām, kas saistītas ar šajā Protokolā minētajiem sārņiem; 2. Lai sekmētu 1. punktā norādītās darbības, katra Dalībvalsts rada labvēlīgus apstākļus kontaktu un sadarbības veidošanai starp tām organizācijām un personām privātajā un valsts sektorā, kas var piedāvāt tehnoloģijas, plānošanas un inženierzinātņu pakal- pojumus, iekārtas vai finanses. 5. pants Sabiedrības informētība f) to, kā privātpersonas un rūpniecība var palīdzēt samazināt šī Protokola aptverto sārņu emisiju. 6. pants Stratēģijas, politika, programmas, pasākumi un informācija 1. Lai nodrošinātu 3. pantā minēto saistību īstenošanu, katra Dalībvalsts pēc nepieciešamības un balstoties uz saprātīgiem zinātniskiem un ekonomiskiem kritērijiem: 1. Katra Dalībvalsts saskaņā ar saviem likumiem, noteikumiem un praksi sekmē sabiedrības informēšanu, tai skaitā sniedzot informāciju par: a) pēc šī Protokola stāšanās spēkā bez liekas kavēšanās pieņem atbilstošas stratēģijas, politiku un programmas; 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 179 b) veic pasākumus sēra, slāpekļa oksīdu, amonjaka un gaistošo organisko savienojumu emisijas kontrolei un samazināšanai; b) sēra, slāpekļa oksīdu, gaistošo organisko savienojumu koncen- trāciju un nosēdumiem, kā arī ozona ietekmi uz cilvēka vese- lību, augsnes un ūdens ekosistēmām un materiāliem. c) veic pasākumus, lai veicinātu energoefektivitātes palielināšanu un atjaunojamās enerģijas izmantošanu; d) veic pasākumus, lai samazinātu piesārņojumu radošu degvielu lietošanu; e) izveido un attīsta mazāku piesārņojumu radošas transporta sistēmas un veicina transporta pārvaldības sistēmas, lai sama- zinātu ceļu satiksmes radīto kopējo emisiju; f) veic pasākumus, lai veicinātu tādu procesu un produktu ievie- šanu un attīstību, kas rada zemu piesārņojumu, ņemot vērā Izpildinstitūcijas septiņpadsmitajā sesijā (Lēmums 1999/1) pieņemtos norādījumu dokumentus Nr. I – V un jebkurus to labojumus; g) veicina pārvaldības programmu, tai skaitā brīvprātīgo pro- grammu un ekonomisko līdzekļu lietošanu emisijas samazi- nāšanai, ņemot vērā Izpildinstitūcijas septiņpadsmitajā sesijā (Lēmums 1999/1) pieņemto norādījumu dokumentu Nr. VI un jebkurus tā labojumus; h) atbilstoši vietējiem apstākļiem ievieš un tālāk izstrādā politiku un tādus pasākumus kā, piemēram, tirgus nepilnību progre- sīvu vai pakāpenisku samazināšanu, finanšu stimulus, atbrīvo- šanu no nodokļiem un nodevām un subsīdijas visos tajos sek- toros, kas rada sēra, slāpekļa oksīdu, amonjaka un gaistošo organisko savienojumu emisiju, kas neatbilst šī Protokola mēr- ķiem, kā arī lieto tirgus līdzekļus; i) ja tas atmaksājas, veic pasākumus emisijas samazināšanai no atkritumiem, kas satur gaistošos organiskos savienojumus. 2. Katra Dalībvalsts vāc un saglabā informāciju par: 3. Katra Dalībvalsts var veikt stingrākus pasākumus, nekā noteikts šajā Protokolā. 7. pants Ziņošana 1. Ievērojot savus likumus un noteikumus, un saskaņā ar šī Pro- tokola saistībām: a) par šī Protokola ieviešanas pasākumiem katra Dalībvalsts sniedz pārskatu Izpildinstitūcijai Komisijas Izpildsekretāram. Pārskatu biežumu nosaka Dalībvalstis Izpildinstitūcijas sesijas laikā. Turklāt: i) ii) ja Dalībvalsts lieto dažādas emisijas samazināšanas stratēģijas, kā minēts 3. panta 2. un 3. punktā, tā doku- mentē lietotās stratēģijas un to atbilstību minēto punktu prasībām; ja Dalībvalsts uzskata, ka atbilstoši 3. panta 3. punktam noteiktās robežvērtības nav tehniski un ekonomiski izpil- dāmas, ņemot vērā izmaksas un izdevīgumu, tā paziņo savu spriedumu un to pamato; b) EMEP vadības noteiktos un Izpildinstitūcijas sesijas laikā Dalībvalstu apstiprinātos laika periodos katra Dalībvalsts, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, sniedz pārskatu EMEP Komisijas Izpildsekretāram, dodot šādu informāciju: (i) par sēra, slāpekļa oksīdu, amonjaka un gaistošo organi- sko savienojumu emisijas līmeņiem, vismaz lietojot, EMEP vadības noteikto metodoloģiju un telpas un laika izvērsi; a) sēra, slāpekļa oksīdu un gaistošo organisko savienojumu emi- sijas patieso līmeni un par šo savienojumu koncentrāciju un nosēdumiem, kā arī ozonu; tās Dalībvalstis, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, ņem vērā EMEP darba plānu; (ii) par katras vielas emisijas līmeņiem pārskata gadā (1990. ), lietojot to pašu metodoloģiju, telpas un laika izvērsi; 180 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. (iii) datus par plānoto emisiju un tās samazināšanas plānus; (iv) ja tas šķiet nepieciešams, informāciju par ārkārtas apstāk- ļiem, kas attaisno viena vai vairāku sārņu emisiju, kas īslaicīgi ir augstāka par tai noteikto maksimumu; kritiskās slodzes vērtībām, kā arī starpību starp faktisko ozona koncentrāciju un ozona kritiskajiem līmeņiem, kas noteikti I pie- likumā, vai arī izmantojot citas novērtējuma metodes, kuras Dalībvalstis ir apstiprinājušas Izpildinstitūcijas sesijas laikā. (c) ja pieprasa Izpildinstitūcija, Dalībvalstis, kas neatrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, sagatavo b) apakšpunktā noteiktajai līdzīgu informāciju. 8. pants 2. Informācija tiek iesniegta saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu un atbilstoši formātam un saturam, ko apstiprina ar Izpildinstitū- cijas sesijas laikā pieņemto Dalībvalstu lēmumu. Šī lēmuma notei- kumi pēc nepieciešamības tiek pārskatīti, lai noteiktu papildinā- jumus, kas attiecas uz ziņojumos iekļaujamās informācijas formātu vai saturu. 3. Pirms katras gada Izpildinstitūcijas sesijas EMEP savlaicīgi nodrošina informāciju par: a) sēra un slāpekļa oksīdu koncentrāciju un nosēdumiem, kā arī, ja iespējams, par gaistošo organisko savienojumu un ozona koncentrāciju; b) aprēķiniem par sēra un oksidētā un reducētā slāpekļa krāju- miem un ar to saistīto informāciju par ozona un tā pirmdaļiņu pārnesi lielos attālumos. Ja pieprasa Izpildinstitūcija, Dalībvalstis, kas neatrodas EMEP ģeo- grāfiskajā sfērā, dara pieejamu līdzīgu informāciju. Pētījumi, attīstība un monitorings Dalībvalstis veicina pētījumus, attīstību, monitoringu un sadarbī- bu, kas saistīta ar: a) šajā protokolā minēto vielu izraisīto nelabvēlīgo seku aprēķi- nāšanas un novērtēšanas metožu starptautisku saskaņošanu, kuras izmanto, nosakot kritiskās slodzes un kritiskos līmeņus un, ja nepieciešams, šādas saskaņošanas procedūru izstrādāša- nu; b) datu bāzu uzlabošanu par emisiju, īpaši par amonjaku un gais- tošajiem organiskajiem savienojumiem; c) monitoringa metožu un sistēmu uzlabošanu, kā arī sēra, slā- pekļa oksīdu un gaistošo organisko savienojumu pārneses, koncentrāciju un nogulsnēšanās, kā arī ozona un sekundāro vielu daļiņu veidošanās modelēšanas uzlabošanu; d) zinātniskās izpratnes uzlabošanu par to, kas notiek ar emisiju ilgā laika posmā, un par to ietekmi uz puslodes sēra, slāpekļa, gaistošo organisko savienojumu, ozona un vielu daļiņu fona koncentrācijām, īpaši pievēršoties brīvās troposfēras ķīmijai un piesārņojošo vielu starpkontinentālās plūsmas potenciā- lam; 4. Saskaņā ar Konvencijas 10. panta 2. punkta b) apakšpunktu Izpildinstitūcija organizē informācijas sagatavošanu par sēra un slāpekļa savienojumu nosēdumu un ozona koncentrācijas iedar- bības sekām. e) tālāku vispārējās stratēģijas izstrādi, lai samazinātu paskābinā- šanas, eitrofikācijas un fotoķīmiskā piesārņojuma nelabvēlīgās sekas, ietverot sinerģismus un kombinēto ietekmi; 5. Izpildinstitūcijas sesiju laikā Dalībvalstis vienojas par regulāru atjauninātas informācijas sagatavošanu par aprēķinātiem un starptautiski optimizētiem asignējumiem emisijas samazināšanai valstīm, kas atrodas EMEP ģeogrāfiskajā sfērā, izmantojot integrē- tus novērtējuma modeļus, tai skaitā atmosfēras plūsmas modeļus, lai, kā minēts 3. panta 1. punktā, turpmāk samazinātu starpību starp reālo sēra un slāpekļa savienojumu nogulsnēšanos un f) stratēģiju par turpmāko sēra, slāpekļa oksīdu, amonjaka un gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanu, kas pamatojas uz kritiskajām slodzēm un kritiskajiem līmeņiem un arī uz tehnisko attīstību, kā arī uz integrētās novērtēšanas modelēšanas uzlabojumiem, ko izmanto, lai aprēķinātu starp- tautiski optimizētus asignējumus emisijas samazināšanai, jeb- kurai Dalībvalstij ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no pārmērīgām izmaksām. Īpaša vērība jāpievērš lauksaimniecī- bas un transporta radītai emisijai; 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 181 g) modernajām tendencēm un zinātnisko izpratni par sēra, slā- pekļa, gaistošo organisko savienojumu un fotoķīmiskā piesār- ņojuma plašāku ietekmi uz cilvēka veselību, ietverot to ietekmi uz cieto daļiņu koncentrācijām, un īpaši paskābināšanas un eitrofikācijas ietekmi uz vidi, kā arī materiāliem, it sevišķi vēs- tures un kultūras pieminekļiem, ņemot vērā saistību starp sēra oksīdiem, slāpekļa oksīdiem, amonjaku, gaistošajiem organi- skajiem savienojumiem un troposfēras ozonu; h) emisijas samazināšanas tehnoloģijām, kā arī tehnoloģijām un metodēm, lai uzlabotu energoefektivitāti, taupīšanu un atjau- nojamo energoresursu izmantošanu; fermām paredzēto amonjaka kontroles metožu efektivitāti un to ietekmi uz vietēja un reģionāla mēroga nogulsnēšanos; i) j) EMEP un Izpildinstitūcijas palīginstitūciju sniegto informāciju, datus par sēra un slāpekļa savienojumu koncentrāciju un noguls- nēšanās un fotoķīmiskā piesārņojuma ietekmi, kā arī 9. pantā minētos Ieviešanas komitejas ziņojumus. 2. a) Izpildinstitūcijas sesijās Dalībvalstis pārbauda, kā tiek pildī- tas šī Protokola uzliktās saistības, tai skaitā: i) to saistības pret aprēķināto un starptautiski optimizēto asignējumu emisijas samazināšanai, kā norādīts 7. panta 5. punktā; transporta pieprasījuma pārvaldību un mazāku piesārņojumu radoša transporta attīstību un veicināšanu; ii) atbilstību un progresu, kāds panākts šī Protokola mērķu sasniegšanā; k) kvalitatīvo novērtēšanu un, ja iespējams, sēra, slāpekļa oksīdu, amonjaka un gaistošo organisko savienojumu emisijas sama- zināšanas dēļ apkārtējai videi un cilvēka veselībai radīto iegu- vumu ekonomisko novērtēšanu; l) līdzekļu izstrādāšanu, kas ļautu šīm darba metodēm kļūt plaši pieejamām un rezultātiem izmantojamiem. b) pārskatos jāņem vērā vislabākā pieejamā zinātniskā infor- mācija par paskābināšanas, eitrofikācijas un fotoķīmiskā piesārņojuma ietekmi, iekļaujot vērtējumu par visām atbil- stošajām veselības problēmām, kritiskajiem līmeņiem un slodzēm, integrēto novērtēšanas modeļu attīstību un uzla- bošanu, tehnoloģisko attīstību, mainīgajiem ekonomiska- jiem apstākļiem, progresu datu bāzu izveidē par emisiju un piesārņojuma samazināšanas tehnoloģijām, īpaši par tām, kas saistītas ar amonjaku un gaistošajiem organiskajiem savienojumiem, kā arī emisijas līmeņa saistību pildīšanu; 9. pants Pienākumu izpilde c) šādu pārskatu procedūras, metodes un laiku nosaka Dalīb- valstis Izpildinstitūcijas sesijas laikā. Pirmā pārskata snieg- šana notiek ne vēlāk kā vienu gadu pēc Protokola stāšanās spēkā. Šī Protokola noteiktā katras Dalībvalsts pienākumu izpilde jāpār- bauda regulāri. Šīs pārbaudes veic Ieviešanas komiteja, kas nodi- bināta ar Izpildinstitūcijas Lēmumu 1997/2 Izpildinstitūcijas piec- padsmitajā sesijā un kas sniedz ziņojumus Dalībvalstīm saskaņā ar minētā lēmuma pielikuma noteikumiem un tā turpmākajiem iespējamiem labojumiem. 10. pants Dalībvalstu pārskati izpildinstitūcijas sesijās 11. pants Strīdu noregulēšana 1. Saskaņā ar šīs Konvencijas 10. panta 2. punkta a) apakšpunktu Izpildinstitūcijas sesiju laikā Dalībvalstis pārbauda Dalībvalstu, 1. Ja starp divām vai vairākām Dalībvalstīm radies strīds par šī Protokola interpretāciju vai lietošanu, tās meklē domstarpību risi- nājumu sarunu ceļā vai ar citiem mierīgiem līdzekļiem pēc savas izvēles. Strīda Dalībvalstis par to paziņo Izpildinstitūcijai. 182 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. 2. Šī protokola ratificēšanas, akceptēšanas vai apstiprināšanas laikā vai jebkurā brīdī pēc tās Dalībvalsts, ja vien tā nav reģionālā ekonomiski integrētā organizācija, var iesniegt depozitārijā rak- stisku dokumentu, ar kuru tā deklarē savu uzskatu, ka attiecībā uz jebkuru strīdu par Protokola interpretāciju vai piemērošanu tā uzskata vienu vai abus no turpmāk minētajiem strīdu izšķiršanas veidiem par obligātiem ipso facto (ar šo faktu) un bez īpašas vie- nošanās attiecībā uz Dalībvalsti, kas pieņem šīs pašas saistības: a) strīda iesniegšana Starptautiskajā tiesā; b) nodošana arbitrāžai atbilstoši procedūrām, ko Dalībvalstis pie- ņems Izpildinstitūcijas sesijas laikā un kas parādīsies pielikumā par arbitrāžu. Ja Dalībvalsts ir reģionālā ekonomiski integrētā organizācija, tā var iesniegt līdzīga satura paziņojumu par arbitrāžu atbilstoši b) apakšpunktā minētajām procedūrām. 3. Otrajā punktā minētā deklarācija paliek spēkā, līdz beidzas tajā norādītais termiņš vai trīs mēnešus pēc tam, kad depozitārijā iesniegts tās rakstisks atsaukums. 4. Jauna deklarācija, paziņojums par tās atsaukšanu vai deklarā- cijas termiņa izbeigšanās nekādā veidā neietekmē tiesvedību, kas uzsākta Starptautiskajā Justīcijas tiesā vai arbitrāžas tiesā, ja vien strīda Dalībvalstis nevienojas par citādu risinājumu. 12. pants Pielikumi Šī Protokola pielikumi ir tā neatņemama sastāvdaļa. 13. pants Grozījumi un labojumi 1. Jebkura Dalībvalsts var ierosināt izdarīt grozījumus šajā Pro- tokolā. Jebkura konvencijai pievienojusies Dalībvalsts var iesniegt priekšlikumu koriģēt šī Protokola II pielikumu, lai tam pievienotu savu nosaukumu kopā ar emisijas līmeņiem, emisijas maksimumu un plānoto emisijas samazinājumu procentos. 2. Ieteiktie labojumi un grozījumi jāiesniedz rakstiski Komisijas Izpildsekretāram, kas tos nodod tālāk visām Dalībvalstīm. Dalīb- valstis apspriež ieteiktos labojumus un grozījumus nākamajā Izpildinstitūcijas sesijā ar nosacījuma, ka Izpildsekretārs ir iepa- zīstinājis ar šiem labojumiem Dalībvalstis vismaz deviņdesmit die- nas pirms sesijas. 5. Ja 12 mēnešus pēc vienas Dalībvalsts paziņojuma otrai par strīda esamību abas Dalībvalstis nav spējušas izšķirt strīdu ar 1. punktā minētajiem līdzekļiem, tad pēc jebkuras strīdā iesaistī- tās Dalībvalsts lūguma strīds tiek nodots samierināšanai, izņemot gadījumus, kad strīda Dalībvalstis ir vienojušās par 2. punktā minētajiem strīda izšķiršanas līdzekļiem. 3. Šī Protokola grozījumus, tai skaitā grozījumus pielikumos Nr. II līdz IX, pēc vienprātības (konsensa) principa pieņem visas Izpildinstitūcijas sesijā klātesošās Dalībvalstis. Minētajām Dalīb- valstīm grozījumi stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc tam, kad divas trešdaļas Dalībvalstu ir iesniegušas depozitārijam grozīju- mus akceptējošus aktus. Jebkurai citai Dalībvalstij labojumi stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc tam, kad tā ir depozitārijā iesnie- gusi aktus par grozījumu akceptēšanu. 6. Lai īstenotu 5. punktā noteiktās prasības, tiek izveidota samie- rināšanas komisija. Tās sastāvā ir vienāds skaits locekļu no katras iesaistītās Dalībvalsts vai arī, ja vairākām Dalībvalstīm ir vienādas intereses, tās pārstāvoša locekļu grupa, kā arī priekšsēdētājs, ko ieceļ komisijas locekļi. Komisija vienojas par ieteicamo risinā- jumu, ko strīda Dalībvalstis godprātīgi apsver. 4. Grozījumus šī Protokola pielikumos, izņemot 3. punktā minē- tos pielikumus, pieņem visas Izpildinstitūcijas sesijā klātesošās Dalībvalstis pēc vienprātības (konsensa) principa. Deviņdesmit dienas pēc tam, kad Komisijas Izpildsekretārs ir iepazīstinājis ar tiem visas Dalībvalstis, šie grozījumi stājas spēkā visām Dalībval- stīm, kas nav depozitārijam iesniegušas paziņojumu atbilstoši 5. punkta nosacījumiem, ar noteikumu, ka vismaz sešpadsmit Dalībvalstis nav iesniegušas šādu paziņojumu. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 183 5. Ikviena Dalībvalsts, kas nav spējīga apstiprināt grozījumus pie- likumā, izņemot grozījumus 3. punktā minētajos pielikumos, deviņdesmit dienu laikā pēc Dalībvalstu informēšanas par šo gro- zījumu pieņemšanu rakstiski paziņo par savu nespēju apstiprināt grozījumus depozitārijam. Depozitārijs nekavējoties informē par šādu paziņojumu visas pārējās Dalībvalstis. Dalībvalsts var jeb- kurā brīdī atsaukt šādu paziņojumu, un pēc piekrišanas akta ies- niegšanas depozitārijā pielikuma grozījums stājas spēkā. 6. Labojumus II pielikumā pēc konsenssa principa pieņem visas Izpildinstitūcijas sesijā klātesošās Dalībvalstis, un tie visām šī Pro- tokola Dalībvalstīm stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc datuma, kurā Komisijas Izpildsekretārs rakstiski paziņo Dalībvalstīm par šo labojumu pieņemšanu. 14. pants Protokola parakstīšana 1. Eiropas Ekonomikas komisijas dalībvalstis, kā arī valstis ar padomdevēja statusu Eiropas Ekonomikas komisijā atbilstoši 1947. gada 28. marta Ekonomikas un sociālās padomes 36. (IV) rezolūcijas 8. punktam, reģionālās ekonomiski integrētās organi- zācijas, kuras izveido suverēnās valstis – Eiropas Ekonomikas komisijas locekles ar pilnvarām risināt sarunas par starptautis- kiem līgumiem, slēgt un pildīt šādus līgumus Protokolā ietverta- jās jomās, Protokolu varēs parakstīt Gēteborgā (Zviedrijā) 1999. gada 30. novembrī un 1. decembrī un pēc tam – līdz 2000. gada 30. maijam – Apvienoto Nāciju Organizācijas Galve- najā mītnē Ņujorkā ar noteikumu, ka attiecīgās valstis un organi- zācijas ir Konvencijas Dalībvalstis un minētas II pielikumā. 2. Savu pilnvaru robežās šīs reģionālās ekonomiski integrētās organizācijas izmanto tiesības un pilda saistības, ko šis Protokols nosaka savām pārstāvētajām Dalībvalstīm. Šādos gadījumos šo organizāciju Dalībvalstis nedrīkst individuāli izmantot šīs tiesības. 15. pants Ratifikācija, pieņemšana, apstiprināšana un pievienošanās 1. Šis protokols ir jāratificē, jāpieņem vai jāapstiprina tā parak- stītājvalstīm. 2. Valstis un organizācijas, kas minētas 14. panta 1. punktā, var pievienoties Protokolam ar 2000. gada 31. maiju. 16. pants Depozitārijs Depozitārijs ir Apvienoto Nāciju Ģenerālsekretārs. 17. pants Stāšanās spēkā 1. Protokols stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc datuma, kad depozitārijā tiek iesniegts sešpadsmitais ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas un pievienošanās akts. 2. Katrai valstij un organizācijai, kas atbilst 14. nodaļas 1. punkta nosacījumiem un kas ratificē, pieņem vai apstiprina Protokolu vai pievienojas tam pēc sešpadsmitā ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas un pievienošanās akta iesniegšanas, Protokols stā- jas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc datuma, kad šī valsts iesniedz depozitārijā savu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās aktu. 18. pants Izstāšanās Kad pagājuši pieci gadi no dienas, kad Protokols konkrētai Dalīb- valstij stājies spēkā, šī Dalībvalsts var jebkurā laikā izstāties no tā, rakstiski paziņojot par to depozitārijam. Jebkura šāda izstāšanās stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc datuma, kad depozitārijs saņēmis paziņojumu, vai arī vēlākā datumā, ja tāds noteikts pazi- ņojumā par izstāšanos. 19. pants Autentiskie teksti Protokola oriģināls, kura angļu, franču un krievu valodā rakstītie teksti ir vienlīdz autentiski, tiek nodots glabāšanā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālsekretāram. To APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo Protokolu. 3. Ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas un pievienošanās aktus glabā depozitārijā. Izpildīts Gēteborgā (Zviedrijā) tūkstoš deviņi simti deviņdesmit devītā gada trīsdesmitajā novembrī. 184 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. I PIELIKUMS KRITISKĀS SLODZES UN LĪMEŅI I. SKĀBUMA PAKĀPES KRITISKĀS SLODZES A. Dalībvalstīm EMEP ģeogrāfiskajā sfērā 1. Ekosistēmu skābuma pakāpes kritiskās slodzes (kā noteikts 1. pantā) tiek noteiktas saskaņā ar Konvencijas “Rokasgrāmatu par metodoloģiju un kritērijiem kritisko līmeņu/slodžu kartēšanai un ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kur tās ir pārsniegtas”. Tās nozīmē maksimālo skābo nosēdumu daudzumu, kādu ekosistēma bez kaitējuma var pieļaut ilgā laika posmā. Nosakot skābuma pakāpes kritiskās slodzes slāpeklim, ņem vērā slāpekļa piesaistes procesus ekosistēmas iekšienē (piemēram, augu uzņemto slāpekli). To neņem vērā, nosakot skābuma pakāpes kritisko slodzi sēram. Nosakot kopējo skābuma pakāpes kritisko slodzi sēram un slāpeklim, slāpekli ņem vērā tikai tajā gadījumā, ja slāpekļa nosēdumi pārsniedz slāpekļa piesaisti ekosistēmā. Visas Dalībvalstu noteiktās kritiskās slodzes tiek summētas, lai lietotu integrētajā novērtēšanas modelēšanā, ko izmanto par ieteikumu avotu II pielikumā ietverto emisijas maksimuma noteikšanai. B. Dalībvalstīm Ziemeļamerikā 2. Kanādas austrumu daļā kritiskās mežu ekosistēmu sēra plus slāpekļa slodzes ir noteiktas, izmantojot zinātnisku metodoloģiju un kritērijus (“Kanādas skābo lietu novērtējums 1997. gadā”), kas līdzinās “Rokasgrāmatā par metodoloģiju un kritērijiem kritisko līmeņu/slodžu kartēšanai un ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kur tās ir pārsniegtas” izklāstītajām metodēm un kritērijiem. Kanādas austrumu daļā skābuma pakāpes kritiskās slodzes vērtības (kā noteikts 1. pantā) sēra daudzumam nokrišņos tiek izteiktas kilogramos uz hektāru gadā. Albertas provincē, Rietumkanādā, kur nosēdumu līmeņi patlaban ir zemāki par vides robežlielumiem, ir pieņemtas vispārējās kritiskās slodzes klasifikācijas sistēmas, ko izmanto Eiropā augsnes potenciālās skābuma pakāpes novērtēšanai. Potenciālo skābuma pakāpi nosaka, no sēra un slāpekļa nosēdumu daudzuma atņemot galveno katjonu kopējo nosēdumu (gan mitro, gan sauso) daudzumu. Lai tiktu galā ar skābo nosēdumu emisiju, papildus potenciālās skābuma pakāpes kritiskajām slodzēm Albertas provincē ir noteiktas mērķa un monitoringa slodzes. 3. Amerikas Savienotajām Valstīm paskābināšanas ietekmi novērtē, nosakot ekosistēmu jutīgumu, kopējo skābo jonu savienojumu slodzi ekosistēmās un nepilnīgi zināmo slāpekļa piesaistes apjomu ekosistēmu iekšienē. 4. Šīs slodzes un ietekmes tiek lietotas integrētā novērtējuma modelēšanā un izmantotas par vadlīnijām II pielikumā ietvertā emisijas maksimuma un/vai samazinājuma noteikšanai Kanādai un Amerikas Savienotajām Valstīm. II. BIOGĒNĀ SLĀPEKĻA KRITISKĀS SLODZES Dalībvalstīm EMEP ģeogrāfiskajā sfērā 5. Ekosistēmu kritiskās slodzes (kā noteikts 1. pantā) biogēnajam slāpeklim (eitrofikācijai) tiek noteiktas saskaņā ar Konvencijas “Rokasgrāmatu par metodoloģiju un kritērijiem kritisko līmeņu/slodžu kartēšanai un ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kur tās ir pārsniegtas”. Tās apzīmē eitrofikāciju izraisošā slāpekļa nosēdumu maksimālo daudzumu, kādu ekosistēma bez kaitējuma var pieļaut ilgā laika posmā. Visas Dalībvalstu noteiktās kritiskās slodzes tiek summētas, lai lietotu integrētajā novērtēšanas modelēšanā, kuru izmanto par ieteikumu avotu II pielikumā ietverto emisijas maksimuma noteikšanai. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 185 III. OZONA KRITISKIE LĪMEŅI A. Dalībvalstīm EMEP ģeogrāfiskajā sfērā 6. Ozona kritiskie līmeņi (kā noteikts 1. pantā) augu aizsardzībai tiek noteikti atbilstoši Konvencijas “Rokasgrāmatai par metodoloģiju un kritērijiem kritisko līmeņu/slodžu kartēšanai un ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kur tās ir pārsniegtas”. Tos izsaka kā pieļaujamās uzkrātā ozona daudzuma iedarbības koncentrācijas, kas pārsniedz ozona sākumkoncentrāciju jeb 40 ppb (daļiņas uz miljardu pēc tilpuma). Šo ekspozīcijas indeksu sauc par AOT40 (pieļaujamais uzkrātā ozona daudzums, kas pārsniedz 40 ppb). AOT40 aprēķina, vispirms no katras stundas koncentrācijas (kas izteiktas ppb vienībās), kas pārsniedz 40 ppb, atņemot 40 ppb un tad summējot iegūtās starpības. 7. Lai noteiktu riska zonas, kurās ir pārsniegts ozona kritiskais līmenis, tiek lietots ozona kritiskais ilgtermiņa līmenis lauksaimniecības kultūrai, kur AOT40 vērtība ir 3 000 ppb dienas gaismas stundās no maija līdz jūlijam (lauksaimniecības kultūru augšanas periods). Integrētās novērtēšanas modelēšanā, kas tika veikta šim Protokolam, lai sniegtu ieteikumus II pielikumā iekļautā emisijas maksimuma noteikšanai, tika izvirzīti konkrēti mērķi kritisko līmeņu pārsniegumu samazināšanai. Ozona kritiskais ilgtermiņa līmenis lauksaimniecības kultūrām tiek ņemts vērā arī, aizsargājot citus augus, piemēram, kokus un dabisko veģetāciju. Patlaban tiek turpināti zinātniskie pētījumi, lai izstrādātu plašāku skaidrojumu par veģetācijas ozona kritisko līmeņu pārsniegšanas gadījumiem. 8. Ozona kritiskais līmenis cilvēka veselībai noteikts Pasaules Veselības organizācijas (PVO) gaisa kvalitātes norādījumos, kur tas ir 120 μg/m3 kā astoņu stundu vidējā vērtība. Sadarbībā ar Pasaules Veselības organizācijas Eiropas reģionālo biroju (PVO/ERB) kā aizstājējs PVO gaisa kvalitātes norādījumiem, ko izmanto integrētajā novērtējuma modelēšanā, tika pieņemts kritiskais ozona līmenis 120 μg/m3, kas izteikts kā AOT60 (pieļaujamais uzkrātā ozona daudzums, kas pārsniedz 60 ppb), kas aprēķināts viena gada laikā. To izmanto, nosakot riska zonas, kurās pārsniegts kritiskais līmenis. Integrētās novērtēšanas modelēšanā, kas tika veikta šim protokolam, lai sniegtu ieteikumus II pielikumā iekļauto emisijas maksimuma noteikšanai, tika izvirzīti konkrēti mērķi šo kritisko līmeņu pārsnieguma samazināšanai. B. Dalībvalstīm Ziemeļamerikā 9. Kanādā ozona kritiskos līmeņus nosaka cilvēka veselības un vides aizsardzībai, un tos lieto Kanādas valsts ozona standarta noteikšanai. II pielikumā minētais emisijas maksimums tiek noteikts tā, lai varētu izpildīt Kanādas valsts ozona standartu. 10. Amerikas Savienotajās Valstīs ozona kritiskos līmeņus ar atbilstošu drošības rezervi nosaka sabiedrības veselības aizsardzībai, lai aizsargātu sabiedrības labklājību no jebkurām zināmām vai paredzamām nelabvēlīgām ietekmēm. Šie līmeņi tiek lietoti valsts gaisa kvalitātes standarta noteikšanai. Lai sniegtu ieteikumus II pielikumā minētā emisijas maksimumu noteikšanai un/vai emisijas samazināšanai Amerikas Savienotajām Valstīm, tiek lietota integrētā novērtēšanas modelēšana un gaisa kvalitātes standarts. 186 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. II PIELIKUMS EMISIJAS MAKSIMUMS Tabulās minētais emisijas maksimums ir saistīts ar šī Protokola 3. panta 1. un 10. punkta nosacījumiem. Emisijas līmeņi 1980. un 1990. gadā un dati par emisijas procentuālu samazināšanu ir sniegti tikai informācijas nolūkā. 1. tabula. Sēra emisijas maksimums (tūkstoš tonnu SO2 gadā) Dalībvalsts Emisijas līmeņi 1980 1990 Emisijas maksimums 2010. gadam Emisijas procentuālā samazināšana līdz 2010. gadam (bāzes gads 1990. ) Armēnija Austrija Baltkrievija Beļģija Bulgārija 141 400 740 828 73 91 637 372 2 050 2 008 Kanāda valsts (a) 4 643 3 236 PEPA (SORA) 3 135 1 873 Horvātija 150 180 Čehijas Republika 2 257 1 876 Dānija Somija Francija Vācija Grieķija Ungārija Īrija Itālija Latvija 450 584 182 260 3 208 1 269 7 514 5 313 400 509 1 633 1 010 222 178 3 757 1 651 — 119 73 39 480 106 856 70 283 55 116 400 550 546 550 42 500 107 0 % – 57 % – 25 % – 72 % – 57 % – 61 % – 85 % – 70 % – 55 % – 68 % – 90 % 7 % – 46 % – 76 % – 70 % – 10 % (a) ratificējot, pieņemot vai apstiprinot šo Protokolu vai pievienojoties tam, Kanāda iesniedz sēra emisijas maksimumu, kas noteikts vai nu visā valstī, vai tās PEPA, un mēģina noteikt maksimumus 2010. gadam. Sēra PEPA būs sēra oksīdu regulēšanas apgabals (SORA), kas kā dienvidaustrumu Kanādas SORA tika noteikts saskaņā ar Protokola par turpmāko sēra emisijas samazināšanu III pielikumu, kas pieņemts 1994. gada 14. jūnijā Oslo. Šis vienu miljonu kvadrātkilometru plašais apgabals ietver visas Prinča Edvarda salas, Jaunskotijas un Ņūbransvikas provinces un visu Kvebekas provinces dienviddaļu, kuras augšējā robeža taisnā līnijā stiepjas no Haversentpjēras Sentlorensa līča ziemeļdaļā līdz Kvebekas un Ontārio provinces robežas krustpunktam ar Džeimsa līča krasta līniju, kā arī visu Ontārio provinces dienviddaļu starp Kvebekas un Ontārio provinces robežas krustpunktiem ar Džeimsa līča krasta līniju ziemeļos un Nipigonas upi pie Augšezera dienvidos. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 187 Dalībvalsts Emisijas līmeņi 1980 1990 Emisijas maksimums 2010. gadam Emisijas procentuālā sama- zināšana līdz 2010. gadam (bāzes gads 1990. ) Lihtenšteina 0,39 0,15 Lietuva 311 222 Luksemburga 24 15 Nīderlande 490 202 4 100 3 210 1 397 137 53 266 362 Moldovas Republika 308 265 Rumānija 1 055 1 311 Krievijas Federācija (a) 7 161 4 460 1 062 1 133 780 543 235 194 2 959 2 182 491 119 116 43 Norvēģija Polija Portugāle PEPA Slovākija Slovēnija Spānija (a) Zviedrija Šveice Ukraina 0,11 145 4 50 22 170 135 918 635 110 27 774 67 26 – 27 % – 35 % – 73 % – 75 % – 58 % – 56 % – 53 % – 49 % – 30 % – 44 % – 80 % – 86 % – 65 % – 44 % – 40 % – 48 % – 83 % 3 849 2 782 1 457 Apvienotā Karaliste 4 863 3 731 625 Amerikas Savienotās Valstis (b) Eiropas Savienība 26 456 16 436 4 059 – 75 % (a) Minētie skaitļi attiecas uz EMEP apgabala Eiropas daļu. (b) ratificējot, pieņemot vai apstiprinot šo Protokolu vai pievienojoties tam, Amerikas Savienotās Valstis iekļaušanai šajā pielikumā iesniedz: a) īpašus mobilo un stacionāro avotu sēra emisijas samazināšanas pasākumus, ko var veikt valsts mērogā vai PEPA teri- torijā, ja PEPA sēram ir iesniegts iekļaušanai III pielikumā; b) aprēķināto kopējo sēra emisijas līmeņa vērtību 1990. gadam, valsts mērogā vai PEPA teritorijā; c) paredzamo kopējo sēra emisijas līmeņa vērtību 2010. gadam valsts mērogā vai PEPA teritorijā; d) ar minētajiem lielumiem saistītus aprēķinus par sēra emisijas procentuālu samazināšanu. b) lielums tiks iekļauts tabulā, bet a), c) un d) – minēti tabulas vērē. 188 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. 2. tabula. Slāpekļa oksīdu emisijas maksimums (tūkstoš tonnu NO2 gadā) Dalībvalsts Emisijas līmeņi 1990. gadā Emisijas maksimums 2010. gadam Emisijas procentuāla samazināšana līdz 2010. gadam (bāzes gads 1990. ) Armēnija Austrija Baltkrievija Beļģija Bulgārija Kanāda (a) Horvātija Čehijas Republika Dānija Somija Francija Vācija Grieķija Ungārija Īrija Itālija Latvija Lihtenšteina Lietuva Luksemburga Nīderlande Norvēģija Polija Portugāle Moldovas Republika Rumānija Krievijas Federācija (b) PEPA 46 194 285 339 361 2 104 87 742 282 300 1 882 2 693 343 238 115 46 107 255 181 266 87 286 127 170 860 1 081 344 198 65 1 938 1 000 93 0,63 158 23 580 218 1 280 348 100 546 3 600 360 84 0,37 110 11 266 156 879 260 90 437 265 0 % – 45 % – 11 % – 47 % – 26 % 0 % – 61 % – 55 % – 43 % – 54 % – 60 % 0 % –17 % – 43 % – 48 % – 10 % – 41 % – 30 % – 52 % – 54 % – 28 % – 31 % – 25 % – 10 % – 20 % – 26 % (a) Ratificējot, pieņemot vai apstiprinot šo Protokolu vai pievienojoties tam, Kanāda iesniedz slāpekļa oksīdu emisijas līmeni 1990. gadā un emisijas maksimums 2010. gadā vai nu valsts līmenī, vai slāpekļa oksīdiem noteiktā PEPA teritorijā, ja tāds ir izvei- dots. (b) Minētie skaitļi attiecas uz EMEP apgabala Eiropas daļu; 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 189 Dalībvalsts Emisijas līmeņi 1990. gadā Emisijas maksimums 2010. gadam Emisijas procentuāla samazināšana līdz 2010. gadam (bāzes gads 1990. ) Slovākija Slovēnija Spānija (a) Zviedrija Šveice Ukraina Apvienotā Karaliste Amerikas Savienotās Valstis (b) 225 62 1 113 338 166 1 888 2 673 130 45 847 148 79 1 222 1 181 – 42 % – 27 % – 24 % – 56 % – 52 % – 35 % – 56 % Eiropas Savienība 13 161 6 671 – 49 % (a) Minētie skaitļi attiecas uz EMEP apgabala Eiropas daļu; (b) Ratificējot, pieņemot vai apstiprinot šo Protokolu vai pievienojoties tam, Amerikas Savienotās Valstis iekļaušanai šajā pielikumā iesniedz: a) īpašus mobilo un stacionāro avotu slāpekļa oksīdu emisijas samazināšanas pasākumus, ko var veikt valsts mērogā vai PEPA teritorijā, ja PEPA slāpekļa oksīdiem ir iesniegts iekļaušanai III pielikumā; b) kopējo slāpekļa oksīdu emisijas līmeņa aprēķi- nāto vērtību 1990. gadam, valsts mērogā vai PEPA teritorijā; c) paredzamo kopējo slāpekļa oksīdu emisijas līmeņa vērtību 2010. gadam valsts mērogā vai PEPA teritorijā; d) ar minētajiem lielumiem saistītus aprēķinus par slāpekļa oksīdu PEPA procen- tuālu samazināšanu. b) lielums tiks iekļauts tabulā, bet a), c) un d) – minēti tabulas vērē. 3. tabula. Amonjaka emisijas maksimums (tūkstoš tonnu NH3 gadā) Dalībvalsts Emisijas līmeņi 1990. gadā Emisijas maksimums 2010. gadam Emisijas procentuāla samazināšana līdz 2010. gadam (bāzes gads 1990. ) Armēnija Austrija Baltkrievija Beļģija Bulgārija Horvātija Čehijas Republika 25 81 219 107 144 37 156 25 66 158 74 108 30 101 0 % – 19 % – 28 % – 31 % – 25 % – 19 % – 35 % 190 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. Dalībvalsts Emisijas līmeņi 1990. gadā Emisijas maksimums 2010. gadam Emisijas procentuāla samazināšana līdz 2010. gadam (bāzes gads 1990. ) Dānija Somija Francija Vācija Grieķija Ungārija Īrija Itālija Latvija Lihtenšteina Lietuva Luksemburga Nīderlande Norvēģija Polija Portugāle Moldovas Republika Rumānija 122 35 814 764 80 124 126 466 44 0,15 84 7 226 23 508 98 49 300 Krievijas Federācija (a) 1 191 PEPA Slovākija Slovēnija Spānija (a) Zviedrija Šveice Ukraina Apvienotā Karaliste 61 62 24 351 61 72 729 333 69 31 780 550 73 90 116 419 44 0,15 84 7 128 23 468 108 42 210 49 39 20 353 57 63 592 297 Eiropas Savienība 3 671 3 129 (a) Minētie skaitļi attiecas uz EMEP apgabala Eiropas daļu; – 43 % – 11 % – 4 % – 28 % – 9 % – 27 % – 8 % – 10 % 0 % 0 % 0 % 0 % – 43 % 0 % – 8 % 10 % – 14 % – 30 % – 20 % – 37 % – 17 % 1 % – 7 % – 13 % – 19 % – 11 % – 15 % 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 191 4. tabula. Gaistošo organisko savienojumu emisijas maksimums (GOS) (tūkstoš tonnu GOS gadā) Dalībvalsts Emisijas līmeņi 1990. gadā Emisijas maksimums 2010. gadam Emisijas procentuāla samazināšana līdz 2010. gadam (bāzes gads 1990. ) Armēnija Austrija Baltkrievija Beļģija Bulgārija Kanāda (a) Horvātija Čehijas Republika Dānija Somija Francija Vācija Grieķija Ungārija Īrija Itālija Latvija Lihtenšteina Lietuva Luksemburga Nīderlande Norvēģija Polija Portugāle Moldovas Republika Rumānija Krievijas Federācija (b) PEPA Slovākija Slovēnija Spānija (b) 81 351 533 324 217 2 880 105 435 178 209 2 957 3 195 373 205 197 2 213 152 1,56 103 20 502 310 831 640 157 616 3 566 203 149 42 1 094 81 159 309 144 185 90 220 85 130 1 100 995 261 137 55 1 159 136 0,86 92 9 191 195 800 202 100 523 165 140 40 669 0 % – 55 % – 42 % – 56 % – 15 % – 14 % – 49 % – 52 % – 38 % – 63 % – 69 % – 30 % – 33 % – 72 % – 48 % – 11 % – 45 % – 11 % – 55 % – 62 % – 37 % – 4 % – 68 % – 36 % – 15 % – 19 % – 6 % – 5 % – 39 % (a) Ratificējot, pieņemot vai apstiprinot šo Protokolu vai pievienojoties tam, Kanāda iesniedz gaistošo organisko savienojumu emisi- jas līmeņus 1990. gadā un to emisijas maksimumus 2010. gadā vai nu visā valstī, vai GOS noteiktā PEPA teritorijā, ja tāds ir izvei- dots. (b) Minētie skaitļi attiecas uz EMEP apgabala Eiropas daļu. 192 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. Dalībvalsts Emisijas līmeņi 1990. gadā Emisijas maksimums 2010. gadam Zviedrija Šveice Ukraina Apvienotā Karaliste Amerikas Savienotās Valstis (a) 526 292 1 369 2 555 241 144 797 1 200 Emisijas procentuāla samazināšana līdz 2010. gadam (bāzes gads 1990. ) – 54 % – 51 % – 42 % – 53 % Eiropas Savienība 15 353 6 600 – 57 % (a) Ratificējot, pieņemot vai apstiprinot šo Protokolu vai pievienojoties tam, Amerikas Savienotās Valstis iekļaušanai šajā pielikumā iesniedz: a) īpašus mobilo un stacionāro avotu GOS emisijas samazināšanas pasākumus, ko var veikt valsts mērogā vai PEPA teri- torijā, ja PEPA gaistošajiem organiskajiem savienojumiem ir iesniegts iekļaušanai III pielikumā; b) kopējo GOS emisijas līmeņa aprē- ķināto vērtību 1990. gadam, valsts mērogā vai PEPA teritorijā; c) paredzamo kopējo GOS emisijas līmeņa vērtību 2010. gadam valsts mērogā vai PEPA teritorijā; d) ar minētajiem lielumiem saistītus aprēķinus par GOS emisijas procentuālu samazināšanu. b) lielums tiks iekļauts tabulā, bet a), c) un d) – minēts tabulas vērē. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 193 III PIELIKUMS NOTEIKTAIS PIESĀRŅOJUMA EMISIJAS PĀRVALDĪBAS APGABALS (PEPA) Šī Protokola nolūkiem sarakstā ir iekļauti šādi piesārņojuma emisijas regulēšanas apgabali (PEPA): Krievijas Federācijas PEPA Šī teritorija aptver Murmanskas apgabalu, Karēlijas Republiku, Ļeņingradas apgabalu (iekļaujot Sanktpēterburgu), Pleskavas apgabalu, Novgorodas apgabalu un Kaļiņingradas apgabalu. PEPA robežas sakrīt ar valstiskām un administratīvām šo Krievijas Federācijas sastāvdaļu robežām. 194 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. IV PIELIKUMS STACIONĀRO AVOTU SĒRA EMISIJAS ROBEŽVĒRTĪBAS 1. A iedaļa attiecas uz visām Dalībvalstīm, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis, B iedaļa – uz Kanādu, bet C iedaļa – uz Amerikas Savienotajām Valstīm. A. Visas Dalībvalstis, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis 2. A iedaļas izpratnē, izņemot 2. tabulu un 11. un 12. punktu, robežvērtība nozīmē gāzveida vielas daudzumu no iekārtām emitētajās gāzēs, ko nedrīkst pārsniegt. Ja vien nav norādīts citādi, to aprēķina kā piesārņojošās vielas masu izplūdes gāzu tilpuma vienībā (mg/m3) temperatūras un sausas gāzes spiedienam standartapstākļos (tilpums 273,15 K temperatūrā un ar 101,3 kPa spiedienu). Kas attiecas uz skābekļa daudzumu izplūdes gāzēs, katrai avotu kategorijai tiek piemērotas tabulā dotās vērtības. Nav atļauts atšķaidīt emisiju, lai samazinātu piesārņotāju koncentrāciju tajā. Netiek ņemta vērā iekārtu iedarbināšana, izslēgšana un apkope. 3. 4. Emisijas monitorings (1) jāveic visos gadījumos. Ir jāpārbauda robežvērtību ievērošana. Par pārbaudes metodēm var izmantot nepārtrauktus vai arī retāk veiktus mērījumus, modeļa apstiprināšanu vai arī citu tehniski piemērotu metodi. Lai veiktu mērījumu sistēmu kalibrēšanu, piesārņojošo vielu paraugus noņem un analizē, kā arī bāzes mērīšanas metodes lieto atbilstoši Eiropas Standartizācijas komitejas (ESK) vai Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) izstrādātajiem standartiem. Ja ESK vai ISO standarti tobrīd nav pietiekami izstrādāti, piemēro attiecīgās valsts standartus. 5. Ja SO2 emisijas apjoms pārsniedz 75 kg/h, tā mērījumi jāveic nepārtraukti. 6. Veicot nepārtrauktus mērījumus jaunās iekārtās, emisijas standarti ir ievēroti, ja aprēķinātās dienas vidējās vērtības nepārsniedz robežvērtību un ja neviena stundas vērtība nepārsniedz robežvērtību par 100 %. 7. Veicot nepārtrauktus mērījumus jau esošās iekārtās, emisijas standarti ir ievēroti, ja: a) neviena no mēneša vidējām vērtībām nepārsniedz robežvērtību; b) 97 % no visām 48 stundu vidējām vērtībām nepārsniedz 110 % no robežvērtības. 8. Ja mērījumi netiek veikti nepārtraukti, emisijas standarti ir ievēroti, ja, kā minimums, vidējā vērtība, kas iegūta no atbilstoša mērījumu skaita raksturīgos apstākļos, nepārsniedz emisijas standartu vērtību. 9. Katli un tehnoloģiskā procesa sildierīces, kuru nominālā patērētā siltuma jauda pārsniedz 50 MWth: 1. tabula. Robežvērtības SOx emisijai no katliem (a) Siltuma jauda (MWth) 50–100 100–300 Robežvērtība (b) (mg SO2/Nm3) 850 850–200 (c) (lineārais samazinājums) > 300 200 (c) Alternatīva iekšzemes cietajam kurināmajam, atdalī- šanas efektivitāte 90 % (d) 92 % (d) 95 % (d) un Cietais kurināmais, iekārtas šķidrais jaunas (a) Robežvērtības noteikti neattiecas uz: — iekārtām, kurās degšanas produktus izmanto tiešai apsildei, žāvēšanai vai jebkurai citai materiālu vai priekšmetu apstrā- dei, piemēram, krāsnīs ar atkārtotu apsildi, termoapstrādes krāsnīs, — pēcdedzes iekārtām, t. i. , jebkurai dūmgāzu attīrīšanas un sadedzināšanas tehniskai iekārtai, kas nefunkcionē kā pastā- vīga degšanas iekārta, — katalītiskā krekinga katalizatoru reģenerēšanas ierīcēm, — iekārtām sērūdeņraža pārvēršanai sērā, — ķīmiskās rūpniecības reaktoriem, — koksa krāsnīm, — kauperiem, — atkritumu sadedzināšanas iekārtām, — iekārtām, kas darbojas, izmantojot dīzeļdegvielu, benzīnu vai gāzes dzinēju, vai iekšdedzes turbīnas neatkarīgi no izman- totās degvielas veida. (b) Etalonlielums skābekļa (O2) saturam ir 6 % cietajam kurināmajam un 3 % pārējiem kurināmā veidiem. (c) 400 izmantojot mazutu ar sēra saturu S < 0,25 %. (d) Ja iekārtas sasniegtais SO2 emisijas līmenis ir 300 mg/Nm3, tai nav jālieto atdalīšanas efektivitāte. (1) Monitorings jāsaprot kā vispārēja darbība, kas ietver emisijas mērījumus, masu līdzsvarošanu utt. To var veikt nepārtraukti vai ik pa laikam. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 195 Siltuma jauda (MWth) Robežvērtība (a) (mg SO2/Nm3) Alternatīva iekšzemes cietajam kurināmajam, atdalīšanas efektivitāte Cietais iekārtas kurināmais, esošās 50–100 2 000 100–500 2 000 – 400 (lineārais samazinājums) > 500 400 50–150 150–500 > 500 40 % 40–90 % (lineārais paaugstinājums) 90 % Šķidrais kurināmais, iekārtas esošās 50–300 1 700 300–500 1 700 – 400 (lineārais samazinājums) > 500 400 Gāzveida kurināmais kopumā, jaunas un esošās iekārtas Sašķidrinātā gāze, esošās iekārtas jaunas un ar Gāzes kaloritāti zemu (piem. , no naftas pārstrādes gazifikācijas pārpalikumu vai gāzes koksa sadedzināšanas) krāšņu Domnas krāšņu gāze Jaunas degšanas iekārtas naftas pārstrādes uzņēmumos lielums visām jaunajām (vid. degšanas iekārtām) > 50 (kop. rafinēšanas kapacitāte) Esošās degšanas iekārtas naftas pārstrādes uzņēmumos (vid. lielums visām esošajām degšanas iekārtām) 35 5 jaunām 400 esošām 800 jaunām 200 esošām 800 600 1 000 (a) Etalonlielums skābekļa (O2) saturam ir 6 % cietajam kurināmajam un 3 % pārējiem kurināmā veidiem. 196 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. 10. Gāzeļļas: Gāzeļļa 2. tabula. Gāzeļļu sēra satura robežvērtība (a) Sēra saturs (svara procentos) < 0,2 pēc 2000. gada 1. jūlija < 0,1 pēc 2008. gada 1. janvāra (a) “Gāzeļļas” nozīmē jebkuru naftas produktu HS 2710 ietvaros vai jebkuru naftas produktu, kas destilēšanas ierobežojumu dēļ ietilpst vidējās kategorijas destilātos, ko paredzēts izmantot kā degvielu, un no kuru tilpuma, ieskaitot destilēšanas zudu- mus, vismaz 85 procenti destilējas 350 °C temperatūrā. Šajā definīcijā neietilpst degvielas, ko lieto satiksmē izmantoja- majiem un arī satiksmē neizmantojamajiem transportlīdzekļiem, kā arī lauksaimniecības traktoriem. Šajā definīcijā ietilpst gāzeļļas, kas paredzētas izmantošanai kuģniecībā, ja tās atbilst iepriekšminētajiem nosacījumiem vai ja to viskozitāte vai blīvums ietilpst viskozitātes vai blīvuma robežās, kas noteiktas ISO 8217 (1996. ) 1. tabulā par kuģniecības destilātiem. 11. Klausa iekārta: iekārtai, kas saražo vairāk nekā 50 Mg sēra dienā: a) sēra atgūšana jaunā iekārtā – 99,5 %; b) sēra atgūšana esošā iekārtā – 97 %. 12. Titāna dioksīda ražošana: jaunās un esošās iekārtās emisija, kas rodas titāna dioksīda ražošanas procesā iztvaicēšanas un kalcinēšanas stadijā, tiek samazināti līdz vērtībai, kas nepārsniedz 10 kg SO2 ekvivalenta uz katru saražoto titāna dioksīda Mg. B. Kanāda 13. Robežvērtības sēra dioksīda emisijas kontrolei no jauniem stacionārajiem avotiem nākamajā stacionāro avotu kategorijā noteikts, balstoties uz pieejamo informāciju par kontroles tehnoloģiju un emisijas līmeņiem, tai skaitā robežvērtībām, ko lieto citās valstīs, un šādu dokumentu: Siltumenerģijas emisijas – Valsts norādījumi jauniem stacionāriem avotiem. Kanādas vēstnesis, I daļa, Vides Ministrija. 1993. gada 15. maijs 1633. —1638. lpp. C. Amerikas Savienotās Valstis 14. Robežvērtības sēra dioksīda emisijas kontrolei no jauniem stacionārajiem avotiem nākamajām stacionāro avotu kategorijām precizē šādos dokumentos: 1) Tvaika ražošanas iekārtas elektrostacijās – Valsts Noteikumu 40 kodeksa (V. N. K. ) 60 daļa, D un Da apakšnodaļa; 2) Rūpniecisko, komerciālo, valsts un pašvaldību iestāžu tvaika ražošanas iekārtas – 40 V. N. K. 60 daļa, Db un Dc apakšnodaļa; 3) Sērskābes rūpnīcas – 40 V. N. K 60 daļa, H apakšnodaļa; 4) Naftas pārstrādes rūpnīcas – 40 V. N. K 60 daļa, J apakšnodaļa; 5) Primārie vara kausētāji – 40 V. N. K 60 daļa, P; 6) Primārie cinka kausētāji – 40 V. N. K 60 daļa, Q apakšnodaļa; 7) Primārie svina kausētāji – 40 V. N. K 60 daļa, R apakšnodaļa; 8) Stacionāras gāzes turbīnas – 40 V. N. K 60 daļa, GG apakšnodaļa; 9) Dabasgāzes apstrāde uz sauszemes – 40 V. N. K 60 daļa, LLL apakšnodaļa; 10) Sadzīves atkritumu dedzināšanas iekārtas – 40 V. N. K 60 daļa, Ea un Eb apakšnodaļa; 11) Slimnīcu, medicīnas, infektoloģisko atkritumu dedzināšana – 40 V. N. K 60 daļa, Ec apakšnodaļa. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 197 ROBEŽVĒRTĪBAS SLĀPEKĻA OKSĪDU EMISIJAI NO STACIONĀRIEM AVOTIEM V PIELIKUMS 1. A iedaļa attiecas uz visām Dalībvalstīm, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis, B iedaļa – uz Kanādu, un C iedaļa – uz Amerikas Savienotajām Valstīm. A. Visas Dalībvalstis, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis 2. A iedaļas izpratnē robežvērtība nozīmē gāzveida vielas daudzumu no iekārtām emitētajās gāzēs, ko nedrīkst pārsniegt. Ja vien nav norādīts citādi, to aprēķina kā piesārņojošās vielas masu uz emisijas tilpuma vienību (mg/m3) temperatūras un sausas gāzes spiediena standartapstākļos (tilpums 273,15 K temperatūrā un ar 101,3 kPa spiedienu). Kas attiecas uz skābekļa daudzumu emisijā, katrai emisijas avotu kategorijai tiek piemērotas tabulā dotās vērtības. Nav atļauts atšķaidīt emisiju, lai samazinātu piesārņotāju koncentrāciju tajā. Parasti nosaka kopējas robežvērtības NO un NO2, apzīmējot tos ar NOx un izsakot ar NO2. Netiek ņemta vērā iekārtu iedarbināšana, izslēgšana un apkope. 3. 4. Emisijas monitorings (1) jāveic visos gadījumos. Ir jāpārbauda robežvērtību ievērošana. Par pārbaudes metodēm var izmantot nepārtrauktus vai arī retāk veiktus mērījumus, modeļa apstiprināšanu vai arī citu tehniski piemērotu metodi. Lai veiktu mērījumu sistēmu kalibrēšanu, piesārņojošo vielu paraugus noņem un analizē, kā arī bāzes mērīšanas metodes lieto atbilstoši Eiropas Standartizācijas komitejas (ESK) vai Starptautiskās Standartizācijas Organizācijas (ISO) izstrādātajiem standartiem. Ja ESK vai ISO standarti tobrīd nav pietiekami izstrādāti, piemēro attiecīgās valsts standartus. 5. Ja NOx emisijas apjoms pārsniedz 75 kg/h, tās mērījumi jāveic nepārtraukti. 6. Veicot nepārtrauktus mērījumus, emisijas standarti ir ievēroti, ja aprēķinātās dienas vidējās vērtības nepārsniedz robežvērtības un ja neviena stundas vērtība nepārsniedz robežvērtību par 100 %. Šie nosacījumi neattiecas uz 1. tabulā minētajām esošajām degšanas iekārtām. 7. Veicot nepārtrauktus mērījumus 1. tabulā minētajās esošajās degšanas iekārtās, emisijas standarti ir ievēroti, ja: a) neviena no mēneša vidējām vērtībām nepārsniedz robežvērtības; b) 95 % no visām 48 stundu vidējām vērtībām nepārsniedz 110 % no emisijas robežvērtībām. 8. Ja mērījumi netiek veikti nepārtraukti, emisijas standarti ir ievēroti, ja, kā minimums, vidējā vērtība, kas iegūta no atbilstoša mērījumu skaita raksturīgos apstākļos, nepārsniedz emisijas standartu vērtību. 9. Katli un tehnoloģiskā procesa sildierīces, kuru nominālā patērētā siltuma jauda pārsniedz 50 MWth: 1. tabula. Robežvērtības NOx emisijai no katliem (a) Robežvērtība (mg/Nm3) (b) Cietais kurināmais, jaunas iekārtas: — katls ar jaudu 50–100 MWth — katls ar jaudu 100–300 MWth — katls ar jaudu > 300 MWth Cietais kurināmais, esošās iekārtas: — Cietais kurināmais kopumā — Cietais kurināmais, kura saturā ir mazāk nekā 10 % gaistošo savien. 400 300 200 650 1 300 (a) Robežvērtības noteikti neattiecas uz: — iekārtām, kurās degšanas produktus izmanto tiešai apsildei, žāvēšanai vai jebkurai citai materiālu vai priekšmetu apstrā- dei, piemēram, krāsnīs ar atkārtotu apsildi, termoapstrādes krāsnīs, — pēcdedzes iekārtām, t. i. , jebkurai dūmgāzu attīrīšanas un sadedzināšanas tehniskai iekārtai, kas nefunkcionē kā pastā- vīga degšanas iekārta, — katalītiskā krekinga katalizatoru reģenerēšanas ierīcēm, — iekārtām sērūdeņraža pārvēršanai sērā, — ķīmiskās rūpniecības reaktoriem, — koksa krāsnīm, — kauperiem, — atkritumu sadedzināšanas iekārtām, — iekārtām, kas darbojas, izmantojot dīzeļdegvielu, benzīnu vai gāzes dzinēju, vai iekšdedzes turbīnas neatkarīgi no izman- totās degvielas veida. (b) Šīs vērtības neattiecas uz katliem, kuri darbojas mazāk nekā 500 stundas gadā. Skābekļa (O2) satura etalonlielums ir 6 % cietajam kurināmajam un 3 % pārējiem kurināmā veidiem. (1) Monitorings jāsaprot kā vispārēja darbība, kas ietver emisiju mērījumus, masu līdzsvarošanu utt. To var veikt nepārtraukti vai ik pa laikam. 198 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. Robežvērtība (mg/Nm3) (a) Šķidrais kurināmais, jaunas iekārtas: — katls ar jaudu 50–100 MWth — katls ar jaudu 100–300 MWth — katls ar jaudu > 300 MWth Šķidrais kurināmais, esošās iekārtas Gāzveida kurināmais, jaunas iekārtas: Kurināmais: dabasgāze — katls ar jaudu 50–300 MWth — katls ar jaudu > 300 MWth Kurināmais: visas pārējās gāzes Gāzveida kurināmais, esošās iekārtas 400 300 200 450 150 100 200 350 (a) Šīs vērtības neattiecas uz katliem, kuri darbojas mazāk nekā 500 stundas gadā. Skābekļa (O2) satura etalonlielums ir 6 % cietajam kurināmajam un 3 % pārējiem kurināmā veidiem. 10. Sauszemes iekšdedzes turbīnām, kuru nominālā patērētā siltuma jauda pārsniedz 50 MWth, NOx robežvērtības, kas izteiktas mg/Nm3 (ar O2 saturu 15 %), piemēro vienai atsevišķai turbīnai. 2. tabulā minētās robežvērtības piemēro tikai, ja slodze pārsniedz 70 %. 2. tabula. Sauszemes iekšdedzes turbīnu NOx emisijas robežvērtības > 50 MWth (siltuma jauda pie ISO nosacījumiem) Robežvērtība (mg/Nm3) Jaunas iekārtas, dabasgāze (a) Jaunas iekārtas, šķidrais kurināmais (c) Esošās iekārtas, viss kurināmais (d) — dabasgāze — šķidrais kurināmais 50 (b) 120 150 200 (a) Dabasgāze ir dabiskā ceļā radies metāns, kura saturā nav vairāk kā 20 % (pēc tilpuma) inerto gāzu un citu sastāvdaļu. (b) 75 mg/Nm3: — ja iekšdedzes turbīna tiek lietota kombinētā siltuma un enerģijas ražošana sistēmā, — ja iekšdedzes turbīna darbina piedziņas kompresoru, piegādājot gāzi iedzīvotājiem pa gāzes piegādes sistēmu. Nevienā no minētajām kategorijām neietilpstošajām iekšdedzes turbīnām, kuru ISO bāzes slodzes apstākļos noteik- tais lietderības koeficients pārsniedz 35 %, robežvērtība ir 50*n/35, kur n ir procentos izteikts iekšdedzes turbīnas liet- derības koeficients (noteikts pie ISO bāzes slodzes apstākļos). (c) Šo robežvērtību piemēro tikai tām iekšdedzes turbīnām, ko darbina ar vieglajiem un vidējiem destilātiem. (d) Šo robežvērtību nepiemēro iekšdedzes turbīnām, ko darbina mazāk nekā 150 stundas gadā. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 199 11. Cementa ražošana: 3. tabula. NOx emisijas robežvērtības cementa ražošanai (a) Jaunās iekārtas (10 % O2) – sausās krāsnis – citas krāsnis Esošās iekārtas (10 % O2) Robežvērtība (mg/Nm3) 500 800 1 200 (a) Iekārtas klinkera cementa ražošanai rotācijas krāsnīs ar ražošanas jaudu > 500 Mg dienā vai citās krāsnīs ar ražošanas jaudu > 50 Mg dienā; 12. Stacionārie dzinēji: 4. tabula. Robežvērtības NOx emisijai no jauniem stacionāriem dzinējiem Kapacitāte, tehnoloģija, degvielas specifikācija Robežvērtības (a) (mg/Nm3) Dzirksteļaizdedzes (Otto) dzinēji, 4 taktu, > 1 MWth — dzinēji, kurus darbina ar liesu degvielas maisījumu — pārējie dzinēji Kompresijas aizdedzes (dīzeļa) dzinēji, > 5 MWth — degviela: dabasgāze (sprauslas aizdedzes dzinēji) — degviela: mazuts — degviela: dīzeļdegviela vai gāzeļļa 250 500 500 600 500 (a) Šīs vērtības neattiecas uz dzinējiem, kas darbojas mazāk nekā 500 stundu gadā. Etalonlielums O2 saturam ir 5 %. 13. Metālu ražošana un pārstrāde: 5. tabula. Robežvērtības NOx emisijai no dzelzs un tērauda a/ražošanas primārajiem procesiem (a) Kapacitāte, tehnoloģija, degvielas specifikācija Robežvērtības (mg/Nm3) Jaunas un esošās iekārtas aglomerātu iegūšanai 400 (a) Metālu ražošana un pārstrāde: iekārtas metālu rūdu apdedzināšanai vai aglomerātu iegūšanai, iekārtas neapstrādāta čuguna vai tērauda (primārais vai sekundārais kausējums) ražošanai, izmantojot nepārtraukto liešanu, kuras jauda pārsniedz 2,5 Mg stundā; iekārtas melno metālu apstrādei (karstās velmēšanas iekārtas, kuras apstrādā > 20 Mg neapstrādāta tērauda stundā). 14. Slāpekļskābes ražošana: 6. tabula. Slāpekļskābes ražošanas NOx emisijai robežvērtības, neierēķinot skābes sabiezināšanas ražotnes Kapacitāte, tehnoloģija, degvielas specifikācija Robežvērtības (mg/Nm3) — jaunas iekārtas — esošās iekārtas 350 450 200 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. B. Kanāda 15. Robežvērtības slāpekļa oksīdu (NOx) emisijas kontrolei no jauniem stacionāriem avotiem nākamajās stacionāro avotu kategorijās nosaka, balstoties uz pieejamo informāciju par kontroles tehnoloģiju un emisijas līmeņiem, tai skaitā robežvērtībām, kas tiek piemērotas citās valstīs, un šādiem dokumentiem: a) Valsts norādījumi emisijām no stacionārām iekšdedzes turbīnām. Kanādas Vides Ministru padome (KVMP). 1992. gada decembris. PN1072; b) Siltumenerģijas ražošanas emisijas – Valsts norādījumi jauniem stacionāriem avotiem. Vides Departaments. Kanādas vēstnesis, I daļa. 1993. gada 15. maijs, 1633. —1638. lpp. ; c) Valsts norādījumi emisijām no cementkrāsnīm. VMP. 1998. gada marts. PN1284. C. Amerikas Savienotās Valstis 16. Robežvērtības NOx emisijas kontrolei no jauniem stacionāriem avotiem nākamajā stacionāro avotu kategorijā nosaka šādos dokumentos: a) Spēkstaciju energobloki, kuri darbojas ar oglēm – Valsts Noteikumu 40 kodeksa (V. N. K. ) 76. daļa; b) Tvaika ražošanas iekārtas elektrostacijās – 40 V. N. K. 60. daļa, D un Da apakšnodaļa; c) Rūpniecisko, komerciālo, valsts un pašvaldību iestāžu tvaika ražošanas iekārtas – 40 V. N. K. 60. daļa, Db apakšnodaļa; d) Slāpekļskābes rūpnīcas – 40 V. N. K. 60. daļa, G apakšnodaļa; e) Stacionārās gāzes turbīnas – 40 V. N. K. 60. daļa, GG apakšnodaļa; f) Sadzīves atkritumu dedzināšanas iekārtas – 40 V. N. K. 60. daļa, Ea un Eb apakšnodaļa; g) Slimnīcu, medicīnas, infektoloģisko atkritumu dedzināšanas iekārtas – 40 V. N. K. 60. daļa, Ec apakšnodaļa. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 201 VI PIELIKUMS ROBEŽVĒRTĪBAS GAISTOŠO ORGANISKO SAVIENOJUMU EMISIJAI NO STACIONĀRIEM AVOTIEM 1. A iedaļa attiecas uz visām Dalībvalstīm, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis, B iedaļa – uz Kanādu, un C iedaļa – uz Amerikas Savienotajām Valstīm. A. Visas Dalībvalstis, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis 2. Šī pielikuma iedaļa ietver stacionāros avotus, kas emitē metānu nesaturošos gaistošos organiskos savienojumus (NMGOS), kas raksturoti 8. –21. punktā. Netiek apskatītas iekārtas vai iekārtu daļas, kas paredzētas jaunu produktu vai procesu izpētei, izstrādei vai pārbaudei. Tālāk tabulās dotas sākumvērtības, kas attiecas uz konkrētām nozarēm un kas pamatā raksturo šķīdinātāju patēriņu vai emisijas plūsmu. Ja viens operators vairākas darbības, kas tālākajā tekstā minētas ar vienu apakšvirsrakstu, veic vienā un tai pašā vietā vai, izmantojot vienu un to pašu iekārtu, šādās darbībās izmantoto šķīdinātāju patēriņš un emisijas plūsmas tiek summētas. Ja sākumvērtība nav norādīta, dotā robežvērtība tiek piemērota visām attiecīgajām iekārtām. 3. Šī pielikuma A iedaļas izpratnē: a) b) c) d) e) f) g) “benzīna glabāšana un izplatīšana” nozīmē smago automobīļu, dzelzceļa vagonu, liellaivu un jūras kuģu piekraušanu depo un naftas produktu attīrīšanas iekārtu iekraušanas stacijās, izņemot transportlīdzekļu uzpildi degvielas stacijās, uz kurām attiecas atbilstoši dokumenti par mobilajiem piesārņojuma avotiem; “pārklāšana ar līmvielām” nozīmē jebkuru procesu, kurā virsma tiek apstrādāta ar līmvielām, izņemot pārklāšanu ar līmvielām un laminēšanu, ko izmanto drukāšanai un koka un plastmasas laminēšanai; “koka un plastmasas laminēšana” nozīmē jebkuru procesu, lai kopā salīmētu koku un/vai plastmasu, izveidojot laminētus produktus; “pārklāšanas procesi” nozīmē metāla un plastmasas virsmas uzklāšanu uz: viegliem automobiļiem, smago automobiļu kabīnēm, smagajiem automobiļiem, autobusiem vai koka virsmām, un tie ietver ikvienu procesu, kura gaitā vienā vai vairākās kārtās uzklāj vienlaidu pārklājumu uz: i) ii) iii) jauniem automobiļiem, kas tiek definēti (skatīt tālāk) kā M1 vai N1 kategorijas transportlīdzekļi, ja vien N1 kategorijas automobiļu pārklāšanu veic tajā pašā iekārtā, kur M1 kategorijas transportlīdzekļu pārklāšanu; smago automobiļu kabīnēm, ko definē kā šofera kabīnes, un visām N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu apvienotajām kabīnēm, kas paredzētas tehnisko iekārtu novietošanai; autofurgoniem un smagiem automobiļiem, kas ietilpst N1, N2 un N3 transportlīdzekļu kategorijā, izņemot smago automobiļu kabīnes; iv) autobusiem, kas ietilpst M2 un M3 transportlīdzekļu kategorijā; v) citām metāla vai plastmasas virsmām, tai skaitā uz lidmašīnām, kuģiem, vilcieniem u. c. , uz koka, tekstiliju, auduma, plēves un papīra virsmas. Šī piesārņojuma avotu kategorija neietver substrātu pārklāšanu ar metālu, izmantojot elektroforētisko vai ķīmisko vielu smidzināšanas tehniku. Ja vienā no pārklāšanas procesa stadijām priekšmets tiek apdrukāts, šī apdrukāšana tiek uzskatīta par pārklāšanas procesa daļu. Tomēr šeit netiek iekļauti atsevišķi veikti apdrukāšanas procesi. Šajā definīcijā: — M1 kategorijas transportlīdzekļi ir tādi transportlīdzekļi, kas tiek lietoti pasažieru pārvadāšanai un kuros nav vairāk kā astoņas sēdvietas, neskaitot šofera vietu, — M2 kategorijas transportlīdzekļi – tiek lietoti pasažieru pārvadāšanai, tajos ir vairāk nekā astoņas sēdvietas, neskaitot šofera vietu, un to maksimālā masa nepārsniedz 5 Mg, — M3 kategorijas transportlīdzekļi – tiek lietoti pasažieru pārvadāšanai, tajos ir vairāk nekā astoņas sēdvietas, neskaitot šofera vietu, un to maksimālā masa pārsniedz 5 Mg, — N1 kategorijas transportlīdzekļi – tiek lietoti kravas pārvadāšanai, un to maksimālā masa nepārsniedz 3,5 Mg, — N2 kategorijas transportlīdzekļi – tiek lietoti kravas pārvadāšanai, un to maksimālā masa ir starp 3,5 un 12 Mg, — N3 kategorijas transportlīdzekļi – tiek lietoti kravas pārvadāšanai, un to maksimālā masa pārsniedz 12 Mg. “slokšņu pārklāšana” nozīmē jebkuru procesu, kurā tērauda sloksnes, nerūsējošā tērauda, plakētā tērauda, vara sakausējumu vai alumīnija sloksnes pārklāj vai nu ar plānu kārtiņu veidojošu, vai arī lamināta pārklājumu, izmantojot nepārtrauktu procesu; “ķīmiskā tīrīšana” nozīmē jebkuru rūpniecisku vai komerciālu procesu, kura laikā gaistošos organiskos savienojumus izmanto apģērba, mājsaimniecības piederumu vai līdzīgu patēriņu preču tīrīšanai, taču ne traipu un netīrumu tīrīšanai ar rokām apģērbu un tekstilrūpniecībā; “pārklājumu, laku, iespiedkrāsu un līmvielu ražošana” nozīmē pārklāšanas sagatavju, laku, iespiedkrāsu un līmju un to starpproduktu ražošanu, ja vien tos ražo vienā un tai pašā iekārtā, sajaucot pigmentus, sveķus un līmvielas ar organiskiem šķīdinātājiem vai citām nesējvielām. Šajā kategorijā ietilpst arī dispersija, predispersija, noteiktas viskozitātes vai krāsas iegūšana un galaproduktu iesaiņošana konteineros; 202 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. h) “drukāšana” nozīmē jebkuru teksta un/vai attēlu reproducēšanu, kurā ar attēlu nesēja (iespiedforma) palīdzību iespiedkrāsa tiek pārnesta uz apdrukājamo virsmas. Jēdziens aptver arī šādas tehnoloģijas: i) ii) fleksogrāfija: iespieddarbi, lietojot no gumijas vai elastīgiem fotopolimēriem izgatavotu iespiedformu, uz kuras iespiedkrāsas atrodas virs neapdrukājamajiem laukumiem; lieto šķidras iespiedkrāsas, kas izžūst izgarojot; karstās apstrādes ruļļa ofsets: ruļļpadeves drukāšanas process ar iespiedformu, kurā apdrukājamie un neapdrukājamie laukumi ir vienā plaknē. Ruļļpadeve nozīmē to, ka apdrukājamais materiāls tiek padots mašīnā no ruļļa, nevis atsevišķu lokšņu veidā. Neapdrukājamais laukums ir apstrādāts tā, lai tas piesaistītu ūdeni un tādējādi atgrūstu iespiedkrāsu. Apdrukājamo laukumu apstrādā tā, lai tas uzņemtu iespiedkrāsu un pārnestu to tālāk uz apdrukājamās virsmas. Iztvaikošana notiek žāvējamā iekārtā, kur apdrukāto materiālu apstrādā ar karstu gaisu; iii) žurnālu dobspiede: dobspiede, kas tiek izmantota papīra apdrukāšanai žurnāliem, brošūrām, katalogiem vai līdzīgiem iespieddarbiem, lietojot toluola bāzes iespiedkrāsu; iv) v) dobspiede: drukāšanas process, kurā izmanto cilindrisku iespiedformu, kurā apdrukājamais laukums atrodas zemāk par neapdrukājamo, un lieto šķidru iespiedkrāsu, kas izžūst izgarojot. Dobumus piepilda ar iespiedkrāsu un pārpalikumus notīra no neapdrukājamā laukuma, pirms apdrukājamais materiāls pieskaras cilindram un uzņem iespiedkrāsu no dobumiem; rotācijas sietspiede: ruļļpadeves drukāšanas process, kurā iespiedkrāsa uz apdrukājamās virsmas nonāk pa porainu iespiedformu, kurā apdrukājamais laukums ir atklāts, bet neapdrukājamais – noslēgts; lietojot šķidras iespiedkrāsas, kas izžūst izgarojot. Ruļļpadeve nozīmē to, ka apdrukājamais materiāls tiek padots mašīnā no ruļļa, nevis atsevišķu lokšņu veidā; vi) laminēšana: process, kurā drukātā produkcija tiek pārklāta ar divu vai vairāku elastīgu materiālu kārtu, radot laminātu; (vii) lakošana: process, kurā laka vai lipīgs pārklājums tiek uzklāts uz apdrukāta lamināta, lai vēlāk cieši noslēgtu iesaiņojamo materiālu; i) j) k) “farmaceitisko produktu ražošana” nozīmē farmaceitisko produktu ķīmisko sintēzi, ekstraģēšanu, sastāva izstrādi un pabeigšanu, kā arī starpproduktu ražošanu, ja tā notiek tajā pašā vietā; fermentāciju, “dabiskās vai sintētiskās gumijas pārveidošana” nozīmē ikvienu procesu, kurā dabiskā vai sintētiskā gumija tiek sajaukta, saspiesta, samaisīta, kalandrēta, presēta un vulkanizēta, kā arī papildu dabiskās vai sintētiskās gumijas apstrādes procesus, lai iegūtu gala produktu; “virsmas tīrīšana” nozīmē jebkuru procesu, izņemot ķīmisko tīrīšanu, kurā izmanto organiskos šķīdinātājus, lai noņemtu netīrumus no materiāla virsmas, tai skaitā arī attaukošanu. Tīrīšanas process, kuru veido vairāk nekā viens posms pirms vai pēc jebkuras citas apstrādes stadijas, tiek uzskatīts par vienu virsmas tīrīšanas procesu. Process attiecas uz produktu virsmas tīrīšanu, nevis uz tajā izmantotās iekārtas tīrīšanu; l) “augu eļļas un dzīvnieku tauku ekstrahēšana un augu eļļas rafinēšana” nozīmē augu eļļas ekstraģēšanu no sēklām vai citām auga daļām, sauso atlikumu apstrādi, lai iegūtu dzīvnieku barību, kā arī tauku un augu eļļas attīrīšanu, kas iegūta no sēklām, augu un/vai dzīvnieku daļām; m) “transporta līdzekļu atjaunošana” nozīmē jebkādu rūpniecisku vai komerciālu virsmas pārklāšanu un ar to saistītās attaukošanas darbības, veicot: i) satiksmē izmantojamo transportlīdzekļu pārklāšanu, kuru veic kā daļu no remonta, bojājumaizsardzības vai dekorēšanas ārpus ražošanas uzņēmumiem; 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 203 ii) satiksmē izmantojamo transportlīdzekļu sākotnēju pārklājumu vai to daļu pārklājumu ar atjaunojošiem materiāliem, ja to neveic ražošanas uzņēmumā; iii) treileru (arī pustreileru) pārklāšanu; n) “koka virsmu impregnēšana” nozīmē jebkuru procesu, kura laikā koks tiek piesūcināts ar konservantiem; o) “standartapstākļi” nozīmē ir 273,15 K temperatūru un 101,3 kPa spiedienu; p) “nemetāna gaistošie organiskie savienojumi” jeb “NMGOS” aptver visus organiskos savienojumus, izņemot metānu, kuriem 273,125 K temperatūrā tvaika spiediens ir vismaz 0,01 kPa vai kuri šajos lietošanas apstākļos uzrāda salīdzinošu gaistamību; q) “izplūdes gāzes” nozīmē galīgo gāzveida emisiju, kas satur NMGOS vai citus sārņus, kas nonāk gaisā no skursteņiem vai emisijas samazināšanas iekārtām. Tilpuma plūsmas ātrumu izsaka m3/h standartapstākļos; r) s) t) u) “difūzā NMGOS emisija” nozīmē jebkuru NMGOS, kā arī, ja nav norādīts citādi, jebkura produkta sastāvā esošo šķīdinātāju emisija gaisā, augsnē un ūdenī, izņemot izplūdes gāzu emisija. Tā ietver nesavākto NMGOS emisiju, kas nonāk apkārtējā vidē pa logiem, durvīm, ventilāciju vai līdzīgām atverēm. Difūzo emisiju robežvērtības aprēķina, pamatojoties uz šķīdinātāju pārzināšanas plānu (skatīt šī pielikuma I papildinājumu); “kopējā NMGOS emisija” nozīmē kopā saskaitītu difūzo NMGOS emisiju un izplūdes gāzēs esošo NMGOS emisiju; “ievade” nozīmē organisko šķīdinātāju daudzumu un to daudzumu kādā procesā izmantotajos preparātos, ieskaitot šķīdinātājus, kas tiek atkārtoti izmantoti konkrētajā iekārtā vai ārpus tās un ko uzskaita ikreiz, kad tos izmanto kādas darbības veikšanai; “robežvērtība” nozīmē maksimālo gāzveida vielas daudzumu no iekārtas emitētajās izplūdes gāzēs, kuru nedrīkst pārsniegt normālas darbības apstākļos. Ja vien nav norādīts citādi, to aprēķina kā piesārņotāja masu dūmgāzu tilpuma vienībā (mg C/Nm3, ja vien nav norādīts citādi), pieņemot, ka temperatūra un sausas gāzes spiediens atbilst standartapstākļiem. Iekārtām, kurās lieto šķīdinātājus, robežvērtības izsaka kā masas vienību pret konkrētās darbības raksturīgo vienību. Nosakot piesārņotāja masas koncentrāciju izplūdes gāzēs, neņem vērā to gāzu tilpumu, ko pievieno atdzesēšanas vai atšķaidīšanas nolūkos. Robežvērtības parasti attiecas uz visiem gaistošajiem organiskajiem savienojumiem, izņemot metānu (netiek veikts nekāds tālāks iedalījums, piemēram, pēc reaktivitātes vai toksiskuma); v) “normālas darbības apstākļi” nozīmē visus darbības periodus, izņemot iekārtu iedarbināšanu, izslēgšanu un apkopi; w) “cilvēka veselībai kaitīgās vielas” tiek iedalītas divās kategorijās: i) halogēnus saturošie GOS, kam piemīt risks radīt neatgriezeniskas sekas; ii) bīstamās vielas, kas ir reproduktīvajai veselībai koncerogēnas, mutagēnas vai toksiskas, vai arī var izraisīt vēzi, pārmantojamus ģenētiskus bojājumus, var izraisīt vēzi, ieelpojot šīs vielas, var radīt auglības traucējumus vai arī kaitēt nedzimušam bērnam. 4. Jāizpilda šādas prasības: a) jāveic NMGOS emisijas monitorings (1) un jāpārbauda robežvērtību ievērošana. Par pārbaudes metodēm var izmantot nepārtrauktus vai arī retāk veiktus mērījumus, modeļa apstiprināšanu vai arī citu tehniski piemērotu metodi, kas turklāt ir ekonomiski pamatota; (1) Monitorings jāsaprot kā vispārēja darbība, kas ietver emisijas mērījumus, masu līdzsvarošanu utt. To var veikt nepārtraukti vai ik pa laikam. 204 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. b) gaisa sārņu koncentrācijas gāzu novadcaurulēs jāmēra situācijai atbilstošā veidā. Visu sārņu paraugu ņemšanu un analīzes, kā arī bāzes mērīšanas metodes mērījumu sistēmu kalibrēšanai veic saskaņā ar Eiropas Standartizācijas Komitejas (ESK) vai Starptautiskās Standartizācijas Organizācijas (ISO) izstrādātajiem standartiem. Ja ESK vai ISO standarti tobrīd nav pietiekami izstrādāti, piemēro attiecīgās valsts standartus; c) ja tiek prasīts veikt NMGOS emisijas mērījumus, tie jāveic nepārtraukti ar nosacījumu, ka NMGOS emisijas apjoms novadcaurulē aiz emisijas samazināšanas iekārtas pārsniedz 10 kg kopējā organiskā oglekļa (KOO) stundā un ka darbības stundu skaits gadā pārsniedz 200. Visām pārējām iekārtām mērījumi jāveic vismaz ik pa laikam. Lai izpildītu prasības, var rīkoties arī citādi, ja vien prasības tādējādi netiek mīkstinātas; d) veicot nepārtrauktus mērījumus, emisijas standarti ir ievēroti, ja, mazākais, normālas darbības periodā aprēķinātās dienas vidējās vērtības nepārsniedz robežvērtību un neviena stundas vidējā vērtība nepārsniedz robežvērtību par 150 %. Lai izpildītu prasības, var rīkoties arī citādi, ja vien prasības tādējādi netiek mīkstinātas; e) ja mērījumi nav nepārtraukti, emisijas standarti ir ievēroti, ja, mazākais, visu nolasījumu vidējā vērtība nepārsniedz robežvērtību un neviena stundas vidējā vērtība nepārsniedz robežvērtību par 150 %. Lai izpildītu prasības, var rīkoties arī citādi, ja vien prasības tādējādi netiek mīkstinātas; f) jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai līdz minimumam samazinātu NMGOS emisijas daudzumu iekārtas iedarbināšanas un izslēgšanas laikā, kā arī netipiskos darbības apstākļos; g) mērījumi nav jāveic, ja turpmākajā tekstā minēto robežvērtību ievērošanai nav nepieciešams izmantot emisijas samazināšanas iekārtas emisijas novadīšanas vietā (novadcaurules/skursteņa galā) un ja var pierādīt, ka robežvērtības nav pārsniegtas. 5. Izplūdes gāzēm tiek piemērotas šādas robežvērtības, ja vien nav norādīts citādi: a) 20 mg vielas uz m3 – halogēnus saturošo gaistošo organisko savienojumu emisijai (šīm vielām piešķirtā riska pakāpe ir – pastāv risks radīt neatgriezeniskas sekas), kur kopējā attiecīgo savienojumu plūsmas masa ir lielāka par vai vienāda ar 100 g stundā; b) 2 mg/m3 (izteikti kā atsevišķu savienojumu masu summa) – gaistošo organisko savienojumu emisijai (tiem piešķirtā riska pakāpe ir – var izraisīt vēzi, pārmantojamus ģenētiskus bojājumus, vēzi, ieelpojot šīs vielas nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam vai radīt auglības traucējumus), kur kopējā attiecīgo savienojumu plūsmas masa ir lielāka par vai vienāda ar 10 g stundā. 6. Uz 9. –21. punktā minētajām piesārņojuma avotu kategorijām attiecas šādas maiņas: a) turpmākajā tekstā minēto iekārtu operatori var nepiemērot šīm iekārtām noteiktās robežvērtības, bet tā vietā ļaut lietot emisijas samazināšanas shēmu (skatīt šī pielikuma II. papildinājumu). Emisijas samazināšanas shēmas mērķis ir dot operatoram iespēju panākt emisijas samazinājumu līdz tādam līmenim, kāds būtu sasniegts, piemērojot noteiktās robežvērtības; b) difūzai NMGOS emisijai kā robežvērtības piemēro turpmākajā tekstā noteiktās emisijas vērtības. Tomēr, ja kompetenta institūcija atzīst, ka konkrētajā iekārtā šo vērtību nav iespējams sasniegt ne tehniski, ne ekonomiski, kompetentā institūcija var atļaut šajā iekārtā neievērot konkrēto robežvērtību ar noteikumu, ka nav paredzams nozīmīgs risks cilvēka veselībai vai videi. Katrā šādā gadījumā operatoram jāpierāda kompetentām institūcijām, ka tiek lietoti vislabākie iespējamie tehniskie paņēmieni. 7. GOS emisijas robežvērtības 3. punktā minētajām piesārņojuma avotu kategorijām ir noteiktas 8. –21. punktā. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 205 8. Benzīna glabāšana un izplatīšana: 1. tabula. Benzīna glabāšanas un izplatīšanas (izņemot jūras kuģu uzpildīšanu) GOS emisijas robežvērtība Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība Robežvērtība Tvaiku atsūknēšanas iekārta, kas naftas pārstrādes uzņēmumu cis- ternu laukumos vai galastacijās apkalpo glabāšanas un izplatīšanas iekārtas 5 000 m3 benzīna caurlaides spēja ik gadu 10 g GOS/Nm3 t. sk. metāns Piezīme: Tvaiki, kas izplūst no benzīna glabāšanas cisternām uzpildīšanas laikā, jānovada vai nu uz citām glabāšanas cisternām, vai arī piesārņojuma samazināšanas iekārtām, kurās ievērotas 1. tabulā minētās robežvērtības. 9. Pārklāšana ar līmvielām: 2. tabula. NMGOS emisijas robežvērtības pārklāšanai ar līmvielām Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība šķīdinātāja patēriņam (Mg/gadā) Robežvērtība NMGOS difūzās emisijas robežvērtība (% no ievades) Apavu rūpniecība, jaunas un esošās iekārtas Pārējā pārklāšana ar līm- vielām, apavu izņemot rūpniecību; jaunas un eso- šās iekārtas > 5 25 g šķīdinātāja uz pāri 5–15 > 15 50 (a) mg C/Nm3 50 (a) mg C/Nm3 25 20 (a) Ja tiek izmantotas tehnoloģijas, kas pieļauj atgūta šķīdinātāja atkārtotu izmantošanu, robežvērtība ir 150 mg C/Nm3. 10. Koka un plastmasas laminēšana: 3. tabula. NMGOS emisijas robežvērtības koka un plastmasas laminēšanai Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība šķīdinātāja patēriņam (Mg/gadā) NMGOS kopējās emisijas robežvērtības Koka un plastmasas laminēšana, jaunas un esošās iekārtas > 5 30 g NMGOS/m2 11. Pārklāšanas procesi (metāla un plastmasas virsmas viegliem automobiļiem, smago automobiļu kabīnes, smagie automobiļi, autobusi vai koka virsmas): 4. tabula. NMGOS emisijas robežvērtības pārklāšanas procesiem autorūpniecībā Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība šķīdinātāja patēriņam (Mg/gadā) (a) NMGOS kopējās emisijas robežvērtī- ba (b) Jaunas iekārtas, vieglo automobiļu pārklāšana (M1, M2) > 15 (un > 5 000 pārklātu priekšmetu gadā) 45 g NMGOS/m2 vai 1,3 kg/uz priekšmetu un 33 g NMGOS/m2 (a) Uz šķīdinātāju patēriņu ≤ 15 Mg/gadā (vieglo automobiļu pārklāšanai) attiecas 14. tabula par automobiļu atjaunošanu. (b) Kopējās robežvērtības tiek izteiktas kā emitētā šķīdinātāja masa (g) attiecībā uz produkta virsmas laukumu (m2). Produkta virsmas laukumu nosaka kā virsmas laukumu, kuru aprēķina no kopējā elektroforētiskā pārklāšanas laukuma un jebkuru vēlākās pārklāšanas procesa stadijās pievienoto detaļu laukuma, ja to pārklāj ar to pašu pārklājumu. Elektroforētiskās pār- klāšanas laukumu aprēķina ar formulu: (2 x kopējais produkta apvalka svars): (vidējais metāla loksnes biezums x metāla loks- nes blīvums). 206 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība šķīdinātāja patēriņam (Mg/gadā) (a) NMGOS kopējās emisijas robežvērtība (b) Esošās iekārtas, vieglo automobiļu pārklāšana (M1, M2) > 15 (un > 5 000 pārklātu priekšmetu gadā) 60 g NMGOS/m2 vai 1,9 kg/uz priekšmetu un 41 g NMGOS/m2 Jaunas un jau esošas iekārtas, vieglo automobiļu pārklāšana (M1, M2) > 15 (≤ 5 000 pārklātu virsbūvju vai > 3 500 pārklātu šasiju gadā) 90 g NMGOS/m2 vai 1,5 kg/uz priekšmets un 70 g NMGOS/m2 jaunu smago auto- Jaunas iekārtas, mobiļu kabīņu pārklāšana (N1, N2, N3) > 15 (≤ 5 000 pārklātu priekšmetu gadā) jaunu smago auto- Jaunas iekārtas, mobiļu kabīņu pārklāšana (N1, N2, N3) > 15 (> 5 000 pārklātu priekšmetu gadā) jaunu smago auto- Esošās iekārtas, mobiļu kabīņu pārklāšana (N1, N2, N3) > 15 (≤ 5 000 pārklātu priekšmetu gadā) jaunu smago auto- Esošās iekārtas, mobiļu kabīņu pārklāšana (N1, N2, N3) > 15 (> 5 000 pārklātu priekšmetu gadā) jaunu smago auto- Jaunas iekārtas, mobiļu un furgonu pārklāšana (bez kabīnes) (N1, N2, N3) > 15 (≤ 2 500 pārklātu priekšmetu gadā) jaunu smago auto- Jaunas iekārtas, mobiļu un furgonu pārklāšana (bez kabīnes) (N1, N2, N3) > 15 (> 2 500 pārklātu priekšmetu gadā) jaunu smago auto- Esošās iekārtas, mobiļu un furgonu pārklāšana (bez kabīnes) (N1, N2, N3) > 15 (≤ 2 500 pārklātu priekšmetu gadā) jaunu smago auto- Esošās iekārtas, mobiļu un furgonu pārklāšana (bez kabīnes) (N1, N2, N3) > 15 (> 2 500 pārklātu priekšmetu gadā) 65 g NMGOS/m2 55 g NMGOS/m2 85 g NMGOS/m2 75 g NMGOS/m2 90 g NMGOS/m2 70 g NMGOS/m2 120 g NMGOS/m2 90 g NMGOS/m2 Jaunas iekārtas, jaunu autobusu pār- klāšana (M3) > 15 (≤ 2 000 pārklātu priekšmetu gadā) 210 g NMGOS/m2 Jaunas iekārtas, jaunu autobusu pār- klāšana (M3) > 15 (> 2 000 pārklātu priekšmetu gadā) 150 g NMGOS/m2 Esošās iekārtas, jaunu autobusu pār- klāšana (M3) > 15 (≤ 2 000 pārklātu priekšmetu gadā) 290 g NMGOS/m2 (a) Uz šķīdinātāju patēriņu ≤ 15 Mg/gadā (vieglo automobiļu pārklāšanai) attiecas 14. tabula par automobiļu atjaunošanu. (b) Kopējās robežvērtības tiek izteiktas kā emitētā šķīdinātāja masa (g) attiecībā uz produkta virsmas laukumu (m2). Produkta virsmas laukumu nosaka kā virsmas laukumu, kuru aprēķina no kopējā elektroforētiskā pārklāšanas laukuma un jebkuru vēlākās pārklā- šanas procesa stadijās pievienoto detaļu laukuma, ja to pārklāj ar to pašu pārklājumu. Elektroforētiskās pārklāšanas laukumu aprē- ķina ar formulu: (2 x kopējais produkta apvalka svars): (vidējais metāla loksnes biezums x metāla loksnes blīvums). 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 207 Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība šķīdinātāja patēriņam (Mg/gadā) (a) NMGOS kopējās emisijas robežvērtība (b) Esošās iekārtas, jaunu autobusu pār- klāšana (M3) > 15 (> 2 000 pārklātu priekšmetu gadā) 225 g NMGOS/m2 (a) Uz šķīdinātāju patēriņu ≤ 15 Mg/gadā (vieglo automobiļu pārklāšanai) attiecas 14. tabula par automobiļu atjaunošanu. (b) Kopējās robežvērtības tiek izteiktas kā emitētā šķīdinātāja masa (g) attiecībā uz produkta virsmas laukumu (m2). Produkta virsmas laukumu nosaka kā virsmas laukumu, kuru aprēķina no kopējā elektroforētiskā pārklāšanas laukuma un jebkuru vēlākās pārklāšanas procesa stadijās pievienoto detaļu laukuma, ja to pārklāj ar to pašu pārklājumu. Elektroforētiskās pār- klāšanas laukumu aprēķina ar formulu: (2 x kopējais produkta apvalka svars): (vidējais metāla loksnes biezums x metāla loks- nes blīvums). 5. tabula. NMGOS emisijas robežvērtības pārklāšanas procesiem dažādās rūpniecības nozarēs Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība šķīdinātāja patēriņam (Mg/gadā) Robežvērtība mg C/Nm3 Robežvērtība gaistošajai NMGOS emisijai (% no ievades) Jaunas un jau esošās iekār- tas: citi pārklājumi, ieskai- tot metālu, plastmasu, tek- stilijas, audumu, foliju un papīru (izņemot tekstiliju izmantojot apdrukāšanu, ruļļpadeves ekrānu, skatīt apdrukāšanu) 5–15 100 (a) (b) 25 (b) > 15 50/75 (b) (c) (d) 20 (b) Jaunas un jau esošās iekār- tas: koka pārklājumi 15–25 100 (a) > 25 50/75 (c) 25 20 (a) Robežvērtība attiecas uz pārklājuma likšanu un žāvēšanas procesiem, kas tiek veikti mierīgos apstākļos. (b) Ja mierīgi pārklāšanas apstākļi nav iespējami (kuģu būve, lidmašīnu pārklāšana utt. ), iekārtas var atbrīvot no šo vērtību ievē- rošanas. Tādā gadījumā jālieto 6. punkta a) apakšpunktā minētā emisijas samazināšanas shēma, ja vien kompetentas iestādes nav atzinušas, ka šī iespēja tehniski un ekonomiski nav piemērojama. Šādā gadījumā operatoram kompetentām iestādēm jāpierāda, ka tiek lietoti labākie pieejamie tehniskie paņēmieni. (c) Pirmā vērtība attiecas uz žāvēšanas procesiem, otrā – uz pārklājuma likšanas procesiem. (d) Ja, piemēram, tekstiliju pārklāšanā tiek izmantotas tehnoloģijas, kas pieļauj atgūta šķīdinātāja atkārtotu izmantošanu, kopējā robežvērtība pārklāšanai un žāvēšanai ir 150 mg C/Nm3. 12. Slokšņu pārklāšana: 6. tabula. NMGOS emisijas robežvērtības slokšņu pārklāšanai Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība šķīdinātāja patēriņam (Mg/gadā) Robežvērtība (mg C/Nm3) Robežvērtība difūzai NMGOS emisijai (% no izmantotā šķīdinātāja daudzuma) Jaunas iekārtas Esošās iekārtas > 25 > 25 50 (a) 50 (a) 5 10 (a) Ja tiek izmantotas tehnoloģijas, kas pieļauj atgūta šķīdinātāja atkārtotu izmantošanu, robežvērtība ir 150 mg C/Nm3. 208 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. 13. Ķīmiskā tīrīšana: 7. tabula. NMGOS emisijas robežvērtības ķīmiskajai tīrīšanai Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība šķīdinātāja patēriņam (Mg/gadā) Robežvērtība (NMGOS/kg) Jaunas un jau esošās iekārtas 0 20 g (a) (a) Robežvērtība kopējai NMGOS emisijai, kuru aprēķina kā emitētā šķīdinātāja masu attiecībā pret iztīrītā un izžāvētā pro- dukta masu. 14. Pārklājumu, laku, iespiedkrāsu un līmvielu ražošana: 8. tabula. NMGOS emisijas robežvērtības pārklājumu, laku, iespiedkrāsu un līmvielu ražošanai Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība šķīdinātāja patēriņam (Mg/gadā) Robežvērtība (mg C/Nm3) Robežvērtība difūzajai NMGOS emisijai (% no izmantotā šķīdinātāja daudzuma) Jaunas un jau esošās iekārtas 100–1 000 > 1 000 150 (a) 150 (b) 5 (a) (c) 3 (b) (c) (a) Izplūdes gāzu koncentrācijas robežvērtības un difūzās NMGOS emisijas robežvērtības vietā var piemērot kopējo robežvēr- tību, kas atbilst 5 % no izmantotā šķīdinātāja daudzuma. (b) Izplūdes gāzu koncentrācijas robežvērtības un difūzās NMGOS emisijas robežvērtības vietā var piemērot kopējo robežvēr- tību, kas atbilst 3 % no izmantotā šķīdinātāja daudzuma. (c) Difūzās emisijas robežvērtībā nav iekļauti šķīdinātāji, ko pārdod slēgtā tvertnē kā vielu maisījuma sastāvdaļu. 15. Drukāšana (fleksogrāfija, karstās apstrādes ruļļa ofsets, žurnālu dobspiede utt. ): 9. tabula. NMGOS emisijas robežvērtības drukāšanas procesiem Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība šķīdinātāja patēriņam (Mg/gadā) Robežvērtība (mg C/Nm3) Robežvērtība difūzajai NMGOS emisijai (% no izmantotā šķīdinātāja daudzuma) Jaunas un jau esošās iekār- tas: karstās apstrādes ruļļa ofsets Jaunas iekārtas: žurnālu dobspiede Esošās iekārtas: žurnālu dobspiede 15–25 100 > 25 > 25 > 25 20 75 75 (a) Šķīdinātāju atlikumi galaproduktos netiek uzskatīti par daļu no difūzās NMGOS emisijas. 30 (a) 30 (a) 10 15 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 209 Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība šķīdinātāja patēriņam (Mg/gadā) Robežvērtība (mg C/Nm3) Robežvērtība difūzajai NMGOS emisijai (% no izmantotā šķīdinātāja daudzuma) Jaunas un jau esošās iekār- tas: citu veidu dobspiedes, fleksogrāfijas, rotācijas sietspiede, laminēšanas un lakošanas ierīces Jaunas un jau esošās iekār- tas: rotācijas sietspiede uz tekstilijām un kartona 15–25 > 25 > 30 16. Farmaceitisko produktu ražošana: 100 100 100 25 20 20 10. tabula. NMGOS emisijas robežvērtības farmaceitisko produktu ražošanai Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība šķīdinātāja patēriņam (Mg/gadā) Robežvērtība (mg C/Nm3) Difūzās MNGOS emisijas robežvērtības (% no izmantotā šķīdinātāja daudzuma) Jaunas iekārtas Esošās iekārtas > 50 > 50 20 (a) (b) 5 (b) (d) 20 (a) (c) 15 (c) (d) (a) Ja tiek izmantotas tehnoloģijas, kas pieļauj atgūta šķīdinātāja atkārtotu izmantošanu, robežvērtība ir 150 mg C/Nm3. (b) Izplūdes gāzu koncentrācijas robežvērtības un difūzās NMGOS emisijas robežvērtības vietā var piemērot kopējo robežvēr- tību, kas atbilst 5 % no izmantotā šķīdinātāja daudzuma. (c) Izplūdes gāzu koncentrācijas robežvērtības un difūzās NMGOS emisijas robežvērtības vietā var piemērot kopējo robežvēr- tību, kas atbilst 15 % no izmantotā šķīdinātāja daudzuma. (d) Difūzās emisijas robežvērtībā nav iekļauti šķīdinātāji, ko pārdod slēgtā tvertnē kā vielu maisījuma sastāvdaļu. 17. Dabiskās vai sintētiskās gumijas pārveidošana: 11. tabula. NMGOS emisijas robežvērtības dabiskās vai sintētiskās gumijas pārveidošanai Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība šķīdinātāja patēriņam (Mg/gadā) Robežvērtība (mg C/Nm3) Difūzās NMGOS emisijas robežvērtība (% no ievades) Jaunas un jau esošās iekārtas: vai sintētiskās gumijas pārveidošana dabiskās > 15 20 (a) (b) 25 (a) (c) (a) Izplūdes gāzu koncentrācijas robežvērtības un difūzās NMGOS emisijas robežvērtības vietā var piemērot kopējo robežvēr- tību, kas atbilst 25 % no izmantotā šķīdinātāja daudzuma. (b) Ja tiek lietotas tehnoloģijas, kas pieļauj atgūta šķīdinātāja atkārtotu izmantošanu, robežvērtība ir 150 mg C/Nm3. (c) Difūzās emisijas robežvērtībā nav iekļauti šķīdinātāji, ko pārdod slēgtā tvertnē kā vielu maisījuma sastāvdaļu. 210 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. 18. Virsmu tīrīšana: 12. tabula. NMGOS emisijas robežvērtības virsmu tīrīšanai Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība šķīdinātāja patēriņam (Mg/gadā) Robežvērtība (mg C/NM3) Difūzās NMGOS emisijas robežvērtība (% no izmantotā šķīdinātāja daudzuma) Jaunas un jau esošās iekārtas: virsmas tīrīšana, lietojot 3. punkta w) apakšpunktā minētās vie- las Jaunas un jau esošās iekār- tas: pārējā virsmas tīrīšana 1–5 > 5 2–10 > 10 20 20 75 (a) 75 (a) 15 10 20 (a) 15 (a) (a) Ja kompetentas iestādes pārliecinās, ka visu konkrētajā iekārtā izmantoto tīrīšanas materiālu vidējais organisko šķīdinātāju saturs nepārsniedz 30 % w/w, tā var tikt atbrīvota no šo vērtību ievērošanas. 19. Augu eļļas un dzīvnieku tauku ekstraģēšana un augu eļļas rafinēšanas procesi: 13. tabula. NMGOS emisijas robežvērtības augu eļļas un dzīvnieku tauku ekstraģēšanai un augu eļļas rafinēšanai Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība šķīdinātāja patēriņam ( Mg/gadā) Kopējā robežvērtība (kg/Mg) Jaunas un jau esošās iekārtas > 10 Dzīvnieku tauki: Rīcineļļa: Rapšu eļļa: Saulespuķu eļļa: pupas Sojas augu sula): (parastā Sojas pupas (baltās pār- slas): 1,5 3,0 1,0 1,0 0,8 1,2 sēklas un augu Citas materiāli: 3,0 (a) Visi frakcionēšanas pro- cesi, izņemot atsveķoša- nu (b): Atsveķošana: 1,5 4,0 (a) NMGOS kopējās emisijas robežvērtības iekārtām, ko apstrādā atsevišķas sēklu vai citu augu materiālu partijas, nosaka kompetentas iestādes katrā gadījumā atsevišķi, balstoties uz labākajiem iespējamajiem tehniskajiem paņēmieniem. (b) Sveķu atdalīšana no eļļas. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 211 20. Transportlīdzekļu atjaunošana: 14. tabula. NMGOS emisijas robežvērtības transportlīdzekļu atjaunošanai Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība šķīdinātāja patēriņam (Mg/gadā) Robežvērtība (mg C/Nm3) Difūzās NMGOS emisijas robežvērtība (% no izmantotā šķīdinātāja) Jaunas un jau esošās iekārtas > 0,5 50 (a) 25 (a) Robežvērtību ievērošana jāpierāda, izmantojot 15 minūšu mērījumu vidējās vērtības. 21. Koka virsmu impregnēšana: 15. tabula. NMGOS emisijas robežvērtības koka virsmu impregnēšanai Jauda, tehnoloģija, tālāka specifikācija Sākumvērtība šķīdinātāja patēriņam (Mg/gadā) Robežvērtība (mg C/Nm3) DifūzāsNMGOS emisijas robežvērtība (% no izmantotā šķīdinātāja) Jaunas un jau esošās iekārtas > 25 100 (a) (b) 45 (b) (a) Neattiecas uz impregnēšanu ar kreozotu. (b) Izplūdes gāzu koncentrācijas robežvērtības un difūzās NMGOS emisijas robežvērtības vietā var piemērot kopējo robežvēr- tību, kas atbilst 11 kg šķīdinātāja uz kubikmetru (m3), apstrādātās koksnes. B. Kanāda 22. Robežvērtības gaistošo organisko savienojumu (GOS) emisijas kontrolei no jauniem stacionāriem avotiem turpmākminētās stacionāro avotu kategorijās nosaka, balstoties uz pieejamo informāciju par kontroles tehnoloģijām un emisijas līmeņiem, tai skaitā robežvērtībām, kas tiek piemērotas citās valstīs, un šādiem dokumentiem: a) Vides aizsardzības prakse, samazinot šķīdinātāju emisijas no ķīmiskās tīrīšanas iekārtām. Kanādas Vides Ministru padome (KVMP). 1992. gada decembris. PN1053; b) Vides aizsardzības norādījumi gaistošo organisko savienojumu emisijas kontrolei no jauniem organiski ķīmiskiem procesiem. KVMP. 1993. gada septembris. PN1108; c) Praktiski norādījumi vides aizsardzībā difūzo GOS emisijas noplūdes mērīšanai un ierobežošanai no iekārtām. KVMP. 1993. gada oktobris. PN1106; d) Programma gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanai par 40 procentiem no līmvielām un blīvvielām. KVMP. 1994. gada marts. PN1116; e) Plāns gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanai par 20 procentiem no virsmu pārklāšanas. KVMP. 1995. gada jūnijs. PN1114; f) Vides aizsardzības norādījumi gaistošo organisko savienojumu emisijas kontrolēšanai no virszemes glabāšanas cisternām. KVMP. 1995. gada jūnijs. PN1180; g) Vides aizsardzības praktiski norādījumi tvaika atsūknēšanai, uzpildot transportlīdzekļus, benzīna uzpildes stacijās un citās benzīna izplatīšanas vietās. (II etaps) KVMP. 1995. gada aprīlis. PN1184; h) Vides aizsardzības praktiski norādījumi šķīdinātāju emisijas samazināšanai no attaukošanas iekārtām rūpniecībā un tirdzniecībā. KVMP. 1995. gada jūnijs. PN1182; 212 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. i) Jauni standarti un norādījumi gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanai no pārklāšanas iekārtām Kanādas automobīļu ražošanā. KVMP. 1995. gada augusts. PN1234; j) Vides aizsardzības praktiski norādījumi gaistošo organisko savienojumu emisijas samazināšanai plastmasas ražošanas rūpnīcām. KVMP. 1997. gada jūlijs. PN1276; un k) Valsts standarti gaistošo organisko savienojumu saturam Kanādas rūpnieciskiem/komerciāliem virsmas pārklāšanas produktiem – automobiļu pārklājuma atjaunošana. VMKP. 1997. gada augusts. PN1288. C. Amerikas Savienotās Valstis 23. GOS emisijas kontroles robežvērtības no jauniem stacionāriem avotiem turpmākminētajās stacionāro avotu kategorijās tiek noteiktas šādos dokumentos: a) Glabāšanas tilpnes šķidrai naftai – Valsts Noteikumu 40 kodeksa (V. N. K. ) 60. daļa, K un Ka apakšnodaļa; b) Glabāšanas tilpnes gaistošiem organiskiem škidrumiem – 40 V. N. K 60. daļa, Kb apakšnodaļā; c) Naftas pārstrādes rūpnīcas – 40 V. N. K 60. daļa, J; d) Metālisko mēbeļu virsmas pārklāšana – 40 V. N. K 60. daļa, EE apakšnodaļa; e) Automobiļu un mazjaudas kravas automobiļu virsmas pārklāšana – 40 V. N. K 60. daļa, MM apakšnodaļa; f) Žurnālu dobspiede – 40 V. N. K 60 daļa, QQ apakšnodaļa; g) Jutīgas lentes un etiķešu virsmas pārklāšana – 40 V. N. K 60. daļa, RR apakšnodaļa; h) Virsmas pārklāšana lielām iekārtām, metāla sloksnēm un dzērienu bundžām – 40 V. N. K 60. daļa, SS, TT un WW apakšnodaļa; i) Naftas vairumbāzes – 40 V. N. K 60. daļa, XX apakšnodaļa; j) Gumijas riepu ražošana – 40 V. N. K 60. daļa, BBB apakšnodaļa; k) Polimēru ražošana – 40 V. N. K 60. daļa, DDD apakšnodaļa; l) Elastīgā vinila un uretāna pārklāšana un drukāšana – 40 V. N. K 60 daļa, FFF apakšnodaļa; m) Naftas pārstrādes iekārtu noplūdes un notekūdeņu sistēmas – 40 V. N. K 60. daļa, GGG un QQQ apakšnodaļa; n) Sintētisko šķiedru ražošana – 40 V. N. K 60. daļa, HHH apakšnodaļā; o) Naftas ķīmiskie attīrītāji – 40 V. N. K 60. daļa, JJJ apakšnodaļa; p) Dabasgāzes pārstrādes rūpnīcas uz sauszemes – 40 V. N. K 60. daļa, KKK apakšnodaļa; q) SOCMI noplūdes iekārtas, iekārtas gaisa bagātināšanai ar skābekli, destilācijas un reaktoru procesi; r) Magnētiskās lentas pārklājumi – 40 V. N. K 60. daļa, SSS apakšnodaļa; s) Rūpnieciskās virsmas pārklāšana – 40 V. N. K 60. daļa, TTT apakšnodaļa; un t) Polimēra pārklāšana nelielās substrātu iekārtās – 40 V. N. K 60. daļa, VVV apakšnodaļa. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 213 I papildinājums ŠĶĪDINĀTĀJU PĀRZINĀŠANAS PLĀNS Ievads 1. Šis papildinājums pielikumam par metānu nesaturošo gaistošo organisko savienojumu (NMGOS) emisijas robežvērtībām no stacionāriem avotiem sniedz ieteikumus šķīdinātāju pārzināšanas plāna īstenošanai. Tas ietver lietojamos principus (2. punkts), piedāvā struktūru masas bilancei (3. punkts) un nosaka prasības robežvērtību ievērošanas pārbaudei (4. punkts). Principi 2. Šķīdinātāju pārzināšanas plāns domāts šādiem mērķiem: a) nosacījumu ievērošanas pārbaudei, kā noteikts pielikumā; b) lai noteiktu tālākas emisijas samazinājuma iespējas. Definīcijas 3. Šādas definīcijas veido masas bilances aprēķināšanas ietvarus: a) organisko šķīdinātāju ievade: I1. Organisko šķīdinātāju daudzums vai to daudzums iepirktajos preparātos, kas tiek pievadīts procesam laika periodā, kurā tiek aprēķināta masas bilance; I2. Organisko šķīdinātāju daudzums vai to daudzums preparātos, kas atgūti un atkārtoti ievadīti procesā kā šķīdinātāji. (Atkārtoti izmantotais šķīdinātājs tiek pieskaitīts ikreiz, kad to lieto kādas darbības veikšanai. ) b) Organisko šķīdinātāju novadīšana: O1. NMGOS emisija izplūdes gāzēs; O2. Ūdenī zudušie organiskie šķīdinātāji (ja nepieciešams, aprēķinot O5, ņem vērā notekūdeņu attīrīšanu); O3. Organisko šķīdinātāju daudzums, kas kā piesārņojums vai atlikumi paliek procesa gaitā saražotajos produktos; O4. Nesavāktā organisko šķīdinātāju emisija gaisā. Šis jēdziens ietver telpu vispārējo ventilāciju, kur gaiss izkļūst apkārtējā vidē pa logiem, durvīm, ventilāciju un citām līdzīgām atverēm; O5. Organiskie šķīdinātāji un/vai organiskie savienojumi, kas zaudēti ķīmisko vai fizikālo reakciju rezultātā (ieskaitot tos, kas tiek iznīcināti, piemēram, sadedzinot vai citādi attīrot izplūdes gāzes vai notekūdeņus, vai arī tiek saistīti, piemēram, adsorbcijas ceļā, ja vien tos neieskaita O6, O7 vai O8 kategorijā); O6. Organiskie šķīdinātāji, kas ietilpst savāktajos atkritumos; O7. Organiskie šķīdinātāji vai preparāti, kas tos satur, kuri tiek pārdoti vai tiek paredzēti pārdošanai kā komerciāli vērtīgs produkts; O8. Preparātu sastāvā esošie organiskie šķīdinātāji, kas atgūti atkārtotai lietošanai, taču ne ievadīšanai procesā, ja vien tos neieskaita O7 kategorijā; O9. Organiskie šķīdinātāji, kas izvadīti citādi. 214 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. Ieteikumi, kā izmantot šķīdinātāju pārzināšanas plānu, lai pārbaudītu prasību ievērošanu 4. Šķīdinātāju pārzināšanas plāna lietošanu nosaka īpašas prasības, kuras ir jāpārbauda šādi: a) prasību ievērošanas pārbaude, kas attiecas uz emisijas samazināšanas iespēju, kāda minēta šī pielikuma 6. punkta a) apakšpunktā, kopējo robežvērtību izsakot vai nu kā šķīdinātāja emisiju uz produkta vienību, vai kā noteikts pielikumā. i) Visām darbībām, kurās izmanto pielikuma 6. punkta a) apakšpunktā minēto iespēju piesārņojuma samazināšanai, šķīdinātāju pārzināšanas plāns jāīsteno katru gadu, lai noteiktu to patēriņu. Patēriņu var aprēķināt, izmantojot šādu vienādojumu: C = I1 – O8 Vienlaikus jānosaka pārklāšanā izmantotās cietās vielas, lai katru gadu noteiktu bāzes emisiju un mērķa emisiju; ii) lai novērtētu, kā ievērota kopējā robežvērtība, ko izsaka vai nu kā šķīdinātāja emisiju uz vienu produkta vienību, vai arī, kā noteikts pielikumā, šķīdinātāju pārzināšanas plāns jāīsteno katru gadu, lai noteiktu NMGOS emisiju. NMGOS emisiju var aprēķināt, izmantojot šādu vienādojumu: E = F + O1, kur F ir difūzā NMGOS emisija, kā norādīts (b) (i) apakšpunktā. Emisijas skaitli dala ar atbilstošā produkta parametru. b) Difūzās NMGOS emisijas noteikšana, lai salīdzinātu ar pielikuma gaistošo emisiju vērtībām: i) Metodika: difūzo NMGOS emisiju var aprēķināt, izmantojot šādu vienādojumu: F = I1 – O1 – O5 – O6 – O7 – O8, vai arī F = O2 + O3 + O4 + O9 Šos lielumus nosaka, veicot tiešus daudzumu mērījumus. Kā alternatīvu var veikt līdzīgus aprēķinus, piemēram, izmantojot vielu piesaistīšanas efektivitāti konkrētajā procesā. Difūzās emisijas vērtību izsaka kā procesā ievadītā vielas daudzuma proporciju, ko aprēķina ar šādu vienādojumu: I = I1 + I2 ii) Periodiskums: difūzo NMGOS emisiju nosaka, izmantojot īsu, taču plašu mērījumu kopu. Tā nav jāveic atkārtoti līdz brīdim, kad iekārta tiek modificēta. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 215 II papildinājums EMISIJAS SAMAZINĀŠANAS SHĒMA Principi 1. Emisijas samazināšanas shēmas mērķis ir dot operatoram iespēju ar citiem līdzekļiem sasniegt tādu emisijas samazinājumu, kas līdzvērtīgs emisijas robežvērtību piemērošanas dēļ panāktajam. Šādam nolūkam operators var izmantot jebkuru emisijas samazināšanas shēmu, kas izstrādāta tieši šai iekārtai, ar noteikumu, ka tiek sasniegts līdzvērtīgs emisijas samazinājums. Dalībvalstīm jāziņo par progresu šādu emisijas samazinājumu sasniegšanā, tai skaitā arī par pieredzi emisijas samazināšanas shēmas lietošanā. Prakse 2. Šo shēmu var izmantot, lietojot pārklājumus, lakas, līmvielas vai iespiedkrāsas. Ja tā nav piemērota, kompetentā institūcija var atļaut operatoram piemērot jebkuru citu shēmu, ja vien tā atbilst šeit izklāstītajiem principiem. Izstrādājot šo shēmu, jāņem vērā šādi fakti: a) ja tiek izstrādāti aizstājēji, kas satur nelielu daudzumu šķīdinātāju vai nesatur tos nemaz, operatoram jāpiešķir vairāk laika emisijas samazināšanas plāna ieviešanai; b) emisijas samazinājuma etalonlielumam jābūt pēc iespējas tuvākam tam emisijas līmenim, kāds rastos, neveicot nekādus emisijas samazināšanas pasākumus. 3. Šādu shēmu izmanto iekārtām, kurām par konstantu var pieņemt cieto vielu saturu produktā, ko izmanto emisijas samazinājuma etalonlieluma noteikšanai. a) Operators sagatavo emisijas samazināšanas plānu, kurā paredz samazināt vidējo šķīdinātāju saturu ievadē (procesā izmantotajās vielās) un/vai palielināt cieto vielu izmantošanas efektivitāti, lai samazinātu kopējās iekārtas emisiju līdz katram gadam paredzētajiem procentiem no bāzes emisijas, kurus apzīmē ar terminu “mērķa emisija”. Tas jāveic pēc šāda grafika: Laika periods Esošās iekārtas Maksimāli atļautās gada emisijas kopā Jaunas iekārtas Līdz 31. 10. 2001. Līdz 31. 10. 2005. Mērķa emisija × 1,5 Līdz 31. 10. 2004. Līdz 31. 10. 2007. Mērķa emisija b) Gada bāzes emisija tiek aprēķināta šādi: i) tiek noteikta kopējā cieto vielu masa gada laikā patērētajā pārklājumu un/vai iespiedkrāsu, laku vai līmvielu daudzumā. Cietas vielas ir visi pārklājumu, iespiedkrāsu, laku un līmvielu sastāvā esošie materiāli, kas kļūst cieti pēc ūdens vai gaistošo organisko savienojumu iztvaikošanas; ii) gada bāzes emisiju aprēķina, sareizinot i) apakšpunktā minēto masu ar attiecīgo koeficientu no turpmākminētās tabulas. Kompetentās institūcijas var pielāgot šos koeficientus atsevišķām iekārtām, lai atspoguļotu dokumentēto palielināto cietvielu izmantošanas efektivitāti. 216 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. Darbība Reizināšanas koeficients lietošanai b) ii) apakšpunkta vajadzībām Dobspiedes druka; fleksogrāfijas druka; laminēšana, ja tā ietilpst drukāšanas procesā; apdrukāšana; lakošana, ja tā ietilpst drukāša- nas procesā; koka pārklāšana; tekstiliju, auduma, plēves vai papīra pārklāšana; pārklāšana ar līmvielām Slokšņu pārklāšana; transportlīdzekļu atjaunošana Ar pārtikas produktiem saskarē esošā priekšmeta pārklāšana; kosmosa aparatūras pārklāšana Citas pārklāšanas un rotācijas sietspiede 4 3 2,33 1,5 iii) mērķa emisija ir vienāda ar gada bāzes emisijas reizinājumu ar procentiem, kas tiek noteikti šādi: — (difūzās emisijas vērtība + 15) iekārtām šādās rūpniecības nozarēs: — transportlīdzekļu pārklāšanā (šķīdinātāju patēriņš < 15 Mg/gadā) un transportlīdzekļu atjaunošanā, — metāla, plastmasas, tekstiliju, auduma, plēves un papīra pārklāšanā (šķīdinātāju patēriņš starp 5 un 15 Mg/gadā), — koka virsmu pārklāšanā (šķīdinātāju patēriņš starp 15 un 25 Mg/gadā), — (difūzās emisijas vērtība + 5) visām pārējām iekārtām. iv) prasības ir ievērotas, ja reālā šķīdinātāju emisija, kas aprēķināta pēc šķīdinātāju pārzināšanas plāna, ir mazākas par vai vienādas ar mērķa emisiju. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 217 VII PIELIKUMS AR 3. PANTU SAISTĪTIE LAIKA GRAFIKI 1. Laika grafiki 3. panta 2. un 3. punktā minēto robežvērtību piemērošanai: a) jauniem stacionāriem avotiem – viens gads pēc šī Protokola stāšanās spēkā konkrētajai Dalībvalstij; b) esošajiem stacionārajiem avotiem: i) ii) ja Dalībvalsts nav valsts ar ekonomiku pārejas stadijā uz tirgus ekonomiku, viens gads pēc šī Protokola stāšanās spēkā vai 2007. gada 31. oktobris, atkarībā no tā, kurš datums ir pirmais; ja Dalībvalsts ir valsts ar ekonomiku pārejas stadijā uz tirgus ekonomiku, astoņi gadi pēc šī Protokola stāšanās spēkā. 2. Laika grafiki, piesārņojuma avotiem un IV. pielikuma 2. tabulā minētās gāzeļļu robežvērtības: lai piemērotu 3. panta 5. punktā minētās robežvērtības degvielai un jauniem mobilajiem i) ii) ja Dalībvalsts nav valsts ar ekonomiku pārejas stadijā uz tirgus ekonomiku, viens gads pēc šī Protokola stāšanās spēkā vai datumi, kas saistīti ar VIII pielikumā noteiktajiem pasākumiem un IV pielikuma 2. tabulā noteiktajām robežvērtībām, atkarībā no tā, kurš datums ir pirmais; un ja Dalībvalsts ir valsts ar ekonomiku pārejas stadijā uz tirgus ekonomiku, pieci gadi pēc šī Protokola stāšanās spēkā vai pieci gadi pēc datumiem, kas saistīti ar VIII pielikumā noteiktajiem pasākumiem un IV pielikuma 2. tabulā noteiktajām robežvērtībām, atkarībā no tā, kurš datums ir pirmais. Šis grafiks neattiecas uz Protokola Dalībvalsti, ciktāl Dalībvalsts ir pakļauta īsākam laika grafikam, kas saskaņā ar Protokolu “Par turpmāko sēra emisijas samazināšanu” noteikts gāzeļļām. 3. Šī pielikuma izpratnē “valsts ar ekonomiku pārejas stadijā uz tirgus ekonomiku” nozīmē Dalībvalsti, kas ar savu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās aktu paziņojusi, ka šī pielikuma 1. un/vai 2. punkta nolūkos vēlas tikt uzskatīta par valsti ar ekonomiku pārejas stadijā uz tirgus ekonomiku. 218 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. VIII PIELIKUMS DEGVIELU UN JAUNO MOBILO PIESĀRŅOJUMA AVOTU ROBEŽVĒRTĪBAS IEVADS 1. A iedaļa attiecas uz visām Dalībvalstīm, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis, B iedaļa – uz Kanādu, un C iedaļa – uz Amerikas Savienotajām Valstīm. 2. Šis papildinājums satur NOx robežvērtības, kas izteiktas slāpekļa dioksīda (NO2) ekvivalentos, un ogļūdeņražu robežvērtības, no kurām vairums ir gaistošie organiskie savienojumi. Pielikums ietver arī vides aizsardzības instrukcijas par transportlīdzekļiem pārdodamo degvielu. 3. Laika grafiki šajā pielikumā minēto robežvērtību piemērošanai ir noteikti VII pielikumā. A. Visas Dalībvalstis, izņemot Kanādu un Amerikas Savienotās Valstis P a s a ž i e r u a u t o m o b i ļ i u n m a z j a u d a s a u t o m o b i ļ i 4. Robežvērtības transportlīdzekļiem ar mehānisko piedziņu un vismaz četriem riteņiem, ko lieto pasažieru (M kategorija) un kravas (N kategorija) pārvadāšanai dotas, 1. tabulā. L i e l j a u d a s t r a n s p o r t l ī d z e k ļ i 5. Robežvērtības lieljaudas transportlīdzekļiem dotas 2. un 3. tabulā atkarībā no piemērotajām testēšanas procedūrām. M o t o c i k l i u n m o p ē d i 6. Robežvērtības motocikliem un mopēdiem dotas 6. un 7. tabulā. S a t i k s m ē n e i z m a n t o j a m i e t r a n s p o r t l ī d z e k ļ i u n a u t o m o b i ļ i 7. Robežvērtības lauksaimniecības un mežniecības traktoriem un citiem satiksmē neizmantojamajiem transportlīdzekļiem dotas 4. un 5. tabulā. Pirmā stadija (4. tabula) balstās uz ECE noteikumiem Nr. 96 “Vienotie noteikumi, apstiprinot kompresijas aizdedzes dzinējus, kas tiek uzstādīti lauksaimniecības un mežniecības traktoriem saistībā ar piesārņotāju emisiju no dzinēja” 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 219 s a b ī t r ē v ž e b o R s a b ī t r ē v ž e b o r u ļ i b o m o t u a o l g e i v n u u ļ i b o m o t u a u r e i ž a s a P. a l u b a t. 1 a l e i v g e d ļ e z ī D a l e i v g e d ļ e z ī D s n ī z n e B a l e i v g e d ļ e z ī D s n ī z n e B a l e i v g e d ļ e z ī D s n ī z n e B a l e i v g e d ļ e z ī D s n ī z n e B ) m k / g ( 4 L ) m k / g ( 3 L + 2 L ) m k / g ( 3 L ) m k / g ( 2 L ) m k / g ( 1 L s ā t e i C ) a ( s a ņ i ļ a d i d ī s k o a ļ k e p ā l s n u i ž a r ņ e d ū ļ g O ā p o k i d ī s k o a ļ k e p ā l S i ž a r ņ e d ū ļ g O s d ī s k o ) I I ( a ļ k e l g O a s a m n o l a t E ) W R ( ) g k ( , o r ē m e i P ) b ( r a t o k ā s e s a l K a j i r o g e t a K ā l u b a t. 1 1 – 8. s a t o d i a l e i v g e d ļ e z ī d n u m a n ī z n e b s a j i c k u r t s n i s e t ā t i l a v k s e d V i. 8 e t ā t i l a v k s a l e i v g e D 5 0 0 , 5 0 0 , 7 0 0 , 0 1 0 , 5 2 0 0 , 5 2 0 0 , 4 0 0 , 6 5 0 , 6 5 0 , 2 7 0 , 6 8 0 , 0 3 0 , 0 3 0 , 9 3 0 , 6 0 0 , 6 4 0 , — — — — — — — — 0 5 0 , 0 5 0 , 5 6 0 , 8 7 0 , 5 2 0 , 5 2 0 , 3 3 0 , 5 1 0 , 5 1 0 , 8 1 0 , 1 2 0 , 8 0 0 , 8 0 0 , 0 1 0 , 9 3 0 , 1 1 0 , — — — — — — — — 0 2 0 , 0 2 0 , 5 2 0 , 9 2 0 , 0 1 0 , 0 1 0 , 3 1 0 , 4 6 0 , 4 6 0 , 0 8 0 , 5 9 0 , 0 5 0 , 0 5 0 , 3 6 0 , 3 2 , 3 2 , ) g ( s a s i V. 1 0 0 2 1 1. 5 0 3 1 ≤ W R ) e (. 1 0 0 2 1 1. 7 1 4 , W R < 5 0 3 1. 0 6 7 1 ≤ 2 0 0 2 1 1. 2 2 5 , W R < 0 6 7 1. 2 0 0 2 1 1. 0 1 , 0 1 , s a s i V. 6 0 0 2 1 1. 5 0 3 1 ≤ W R ) f (. 6 0 0 2 1 1. 1 8 1 , W R < 5 0 3 1. 0 6 7 1 ≤ 7 0 0 2 1 1. 6 1 0 , 4 7 0 , 7 2 2 , W R < 0 6 7 1. 7 0 0 2 1 1. I I I I I I I I I I I I ) c ( M ) d ( 1 N ) c ( M ) d ( 1 N m e i ļ k e z d ī l t r o p s n a r t m e i š m e i m u t a d m e i j a t ē n m i s m r i p s u š e n ē m 2 1 ī r a ā k , s a b ī t r ē v ž e b o r s ā š o t s l i b t a t g e i n s a s s m a j ē p s e i v a n m e i r u k , a n a š k ā s z u ī s a b b r a d i a v a n a š o d r ā p , a j i c ā r t s i ģ e r u ļ k e z d ī l t r o p s n a r t o n u a j o t a t g e i l z i a u m u t a d i o t ē n m ā j e l s ā j a š r A. s o j ē n i z d s e z d e d z i a s a j i s e r p m o K. g k 0 0 5 2 z d e i n s r ā p a s a m ā l ā m i s k a m u r u k , s u ļ k e z d ī l t r o p s n a r t t o m e ņ z I. ē m ī z e i p ) c i t ē n m i s a k , i ļ k e z d ī l t r o p s n a r t s a j i r o g e t a k M e i t n U. u m u j ā n i r p i t s p a a ļ e d o m t g e i n s z i t s k ī r d e n. ē m ī z e i p ) c i t ē n m i s a k , m e i ļ k e z d ī l t r o p s n a r t s a j i r o g e t a k M m e i t. 2 0 0 2 1 0 1 0. , s a t e i v d ē s s a š e s ā k e n k ā r i a v r i s o r u k , g k 0 0 0 2 s r i v u s a m o l ā m i s k a m r a i ļ k e z d ī l t r o p s n a r t ī r a ā k , ē m s k i t a s i t o t n a m z i k e i t e n s a k n u m e i j ē n i z d s e z d e d z i a s a j i s e r p m o k r a i t o k ī r p a s a k , i ļ k e z d ī l t r o p s n a r t s a j i r o g e t a k s ī š m i r ā v n a j. 1 a d a g. 3 0 0 2 z d ī L. m e i ļ k e z d ī l t r o p s n a r t s a d n i r A s e s a l k I I I s a j i r o g e t a k 1 N r a p i t ī t a k s z u k e i t , u t e i v a r e f o š t o t i a k s e i. ē m ī z e i p ) c i t ē n m i s a k , m e i ļ k e z d ī l t r o p s n a r t s a j i r o g e t a k M m e i t. 7 0 0 2 1 0 1 0. A B ) a ( ) b ( ) c ( ) d ( ) e ( ) f ( ) g ( 220 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. 2. tabula. Robežvērtības lieljaudas transportlīdzekļiem – Eiropas nepārtrauktā stāvokļa cikla (European steady – state cycle) un Eiropas slodzes reakcijas (European load – response) tests Rinda Tiek piemērotas, sākot ar (a) Oglekļa (II) oksīds (g/kWh) Ogļūdeņraži (g/kWh) Slāpekļa oksīdi (g/kWh) Cietās daļiņas (g/kWh) Dūmi (m–1) A B1 B2 1. 10. 2001. 1. 10. 2006. 1. 10. 2009. 2,1 1,5 1,5 0,66 0,46 0,46 5,0 3,5 2,0 0,10/0,13 (b) 0,02 0,02 0,8 0,5 0,5 (a) Sākot ar minētajiem datumiem, Dalībvalstis aizliedz to jauno transportlīdzekļu reģistrāciju, pārdošanu, darbības uzsākšanu vai izmantošanu, kas apgādāti ar kompresijas aizdedzes dzinējiem, un jaunu kompresijas aizdedzes vai gāzes dzinēju izmantošanu, ja to radītā emisija neatbilst attiecīgajām robežvērtībām. Šī prasība neattiecas uz transportlīdzekļiem un dzinējiem, kas paredzēti eksportam uz valstīm, kas nav šī Proto- kola Dalībvalstis, kā arī uz dzinējiem, kuri paredzēti jau darbībā esošo transportlīdzekļu dzinēju nomaiņai. Ja robežvērtības netiek ievērotas, modeļa apstiprināšana 12 mēnešus pirms attiecīgā datuma var tikt atteikta. (b) Dzinējiem, kuru tilpums ir mazāks par 0,75 dm3 uz cilindru un kuru noteiktais apgriezienu skaits minūtē pārsniedz 3 000. 3. tabula. Robežvērtības lieljaudas transportlīdzekļiem – Eiropas pārejas cikla (European Transient Cycle) tests (a) Rinda Tiek piemērotas, sākot ar (b) Oglekļa (II) oksīds (g/kWh) Nemetāna Ogļūdeņraži (g/kWh) Metāns (c) (g/kWh) Slāpekļa oksīdi (g/kWh) Cietās daļiņas (d) (g/kWh) A (2000) 1. 10. 2001. 5,45 B1 (2005) 1. 10. 2006. B2 (2008) 1. 10. 2009. 4,0 4,0 0,78 0,55 0,55 1,6 1,1 1,1 5,0 3,5 2,0 0,16/0,21 (e) 0,03 0,03 (a) Pārbaudot, vai ar gāzi darbināmo dzinēju (A rinda) emisija atbilst noteiktajām robežvērtībām, jāpārskata un, ja nepieciešams, jāmaina apstākļi EPC testa piemērotības pārbaudei saskaņā ar 70/156/EEK direktīvas 13. pantā izklāstīto procedūru. (b) Sākot ar minētajiem datumiem, Dalībvalstis aizliedz to jauno transportlīdzekļu reģistrāciju, pārdošanu, darbības uzsākšanu vai izmantošanu, kas apgādāti ar kompresijas aizdedzes dzinējiem, un jaunu kompresijas aizdedzes vai gāzes dzinēju izmantošanu, ja to radītā emisija neatbilst attiecīgajām robežvērtībām. Šī prasība neattiecas uz transportlīdzekļiem un dzinējiem, kas paredzēti eksportam uz valstīm, kuras nav šī Pro- tokola Dalībvalstis, kā arī uz dzinējiem, kas paredzēti jau darbībā esošo transportlīdzekļu dzinēju nomaiņai. Ja robežvērtības netiek ievērotas, modeļa apstiprināšana 12 mēnešus pirms attiecīgā datuma var tikt atteikta. (c) Tikai dabasgāzes dzinējiem. (d) Netiek piemēroti ar gāzi darbināmiem dzinējiem A, B1 un B2 stadijās. (e) Dzinējiem, kuru tilpums ir mazāks par 0,75 dm3 uz cilindru un kuru noteiktais apgriezienu skaits minūtē pārsniedz 3 000. 4. tabula. Robežvērtības (I stadija) dīzeļdzinējiem, kas paredzēti satiksmē neizmantojamajiem transportlīdzekļiem (mērījumu procedūra atbilstoši ISO 8178) Neto enerģija (P) (kW) Tiek piemērota, sākot ar (a) Oglekļa (II) oksīds (g/kWh) Ogļūdeņraži (g/kWh) Slāpekļa oksīdi (g/kWh) Cietās daļiņas (g/kWh) 130 ≤ P < 560 31. 12. 1998. 75 ≤ P < 130 31. 12. 1998. 37 ≤ P < 75 31. 3. 1998. 5,0 5,0 6,5 1,3 1,3 1,3 9,2 9,2 9,2 0,54 0,70 0,85 (a) Sākot ar minētajiem datumiem, Dalībvalstis atļauj jaunu dzinēju reģistrāciju un realizāciju tirgū neatkarīgi no tā, vai šie dzinēji uzstādīti trans- portlīdzekļos vai nē tikai tādā gadījumā, ja, tos izmantojot, var ievērot tabulā minētās robežvērtības. Šī prasība neattiecas uz transportlīdzek- ļiem un dzinējiem, kas paredzēti eksportam uz valstīm, kuras nav šī Protokola Dalībvalstis. Ja robežvērtības netiek ievērotas, šī dzinēju veida vai klases modeļa apstiprināšana ar 1998. gada 30. jūniju var tikt atteikta. Piezīme: Šīs robežvērtības attiecas uz emisiju no dzinēja un tā jāsasniedz, pirms veikta jebkāda izplūdes gāzu attīrīšana. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 221 5. tabula. Robežvērtības (II stadija) dīzeļdzinējiem, kas paredzēti satiksmē neizmantojamajiem transportlīdzekļiem (mērījumu procedūra atbilstoši ISO 8178) Neto enerģija (P) (kW) Tiek piemērotas, sākot ar (a) Oglekļa (II) oksīds (g/kWh) Ogļūdeņraži (g/kWh) Slāpekļa oksīdi (g/kWh) Cietās daļiņas (g/kWh) 130 ≤ P < 560 31. 12. 2001. 75 ≤ P < 130 31. 12. 2002. 37 ≤ P < 75 31. 12. 2003. 18 ≤ P < 37 31. 12. 2000. 3,5 5,0 5,0 5,5 1,0 1,0 1,3 1,5 6,0 6,0 7,0 8,0 0,2 0,3 0,4 0,8 (a) Sākot ar minētajiem datumiem, Dalībvalstis atļauj jaunu dzinēju reģistrāciju un realizāciju tirgū neatkarīgi no tā, vai šie dzinēji uzstādīti trans- portlīdzekļos vai nē tikai tādā gadījumā, ja arī tiem var piemērot tabulā minētās robežvērtības. Šī prasība neattiecas uz transportlīdzekļiem un dzinējiem, kas paredzēti eksportam uz valstīm, kuras nav šī Protokola Dalībvalstis. Ja robežvērtības netiek ievērotas, šī dzinēju veida vai klases modeļa apstiprināšana 12 mēnešus pirms attiecīgā datuma var tikt atteikta. 6. tabula. Robežvērtības motocikliem un trīs un četru riteņu mehānismiem (> 50 cm3; > 45 km/h), kas tiek piemērotas ar 1999. gada 17. jūniju (a). Dzinēja tips Divtaktu dzinējs Četrtaktu dzinējs Robežvērtības CO = 8 g/km HC = 4 g/km NOx = 0,1 g/km CO = 13 g/km HC = 3 g/km NOx = 0,3 g/km (a) Ja to emisija neatbilst noteiktajām robežvērtībām, modeļa apstiprināšana ar attiecīgo datumu tiek atteikta. Piezīme: Trīs un četru riteņu mehānismiem robežvērtības jāreizina ar 1,5. 7. tabula. Robežvērtības mopēdiem (≤ 50 cm3; < 45 km/h) Posms Tiek piemērotas, sākot ar (a) Robežvērtības CO (g/km) HC + NOx (g/km) I II 17. 6. 1999. 17. 6. 2002. 6,0 (b) 1,0 (c) 3,0 (b) 1,2 (a) Ja to emisija neatbilst noteiktajām robežvērtībām, modeļa apstiprināšana ar attiecīgo datumu tiek atteikta. (b) Trīs un četru riteņu mehānismiem robežvērtības jāreizina ar 2. (c) Trīs un četru riteņu mehānismiem – 3,5 g/km. 222 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. 8. tabula. Vides instrukcijas tirgū esošajām degvielām, kuras lieto transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju Tips: benzīns Parametrs Vienība Robežas (a) Tests Minim. Maks. Metode (b) Publikācijas gads Pētījumu oktānskaitlis Motora oktānskaitlis Reida tvaiku spiediens, vasaras laikā Destilācija: — iztvaiko 100 oC — iztvaiko 150 oC Ogļūdeņražu analīze: — alkēni (olefīni) — aromātiskie — benzola Skābekļa saturs Skābekli savienojumi: saturošie organiskie — metanols, jāpievieno stabilizēšanas aģenti kPa % v/v % v/v v/v % m/m % v/v — etanols, iespējams, jāpievieno % v/v stabilizēšanas aģenti — izopropila spirts — trešējais butilspirts — izobutilspirts — ēteri ar 5 vai vairāk oglekļa atomiem molekulā % v/v % v/v % v/v % v/v — Citi skābekli saturošie orga- % v/v niskie savienojumi (e) Sēra saturs mg/kg 95 85 — 46 75 — — — — — — — — — — — — ES 25164 ES 25163 1993. 1993. ES 12 1993. ES–ISO 3405 1988. — — 60 — — 18,0 (d) ATMB D1319 ATMB D1319 PrES 12177 ES 1601 1995. 1995. 1995. 1996. ES 1601 1996. ES 1601 1996. ES 1601 ES 1601 ES 1601 ES 1601 1996. 1996. 1996. 1996. ES 1601 1996. 42 1 2,7 3 5 10 7 10 15 10 150 PrES–ISO/SSP 14596 1996. (a) Instrukcijās minētās vērtības ir “patiesās vērtības”. To robežvērtību noteikšanā tika izmantots ISO 4259 “Naftas produkti – precīza datu noteik- šana un piemērošana saistībā ar testa metodēm”, un minimālās vērtības noteikšanā tika ņemta vērā minimālā starpība 2R virs nulles (R = atkār- tojamība). Atsevišķu mērījumu rezultātus interpretē, balstoties uz ISO 4259 noteiktajiem kritērijiem (publicēti 1995. gadā). (b) ES – Eiropas standarts; ATMB – Amerikas testēšanas un materiālu biedrība (American Society for Testing and Materials); SSP – Starptautiskā stan- darta projekts. (c) Vasaras laiks sākas ne vēlāk kā 1. maijā un beidzas ne vēlāk kā 30. septembrī. Dalībvalstīs, kuras atrodas arktiskajā zonā, vasaras laiks sākas ne vēlāk kā 1. jūnijā un beidzas ne vēlāk kā 30. augustā, un RVP nav lielāks par 70 kPa. (d) Izņemot parasto bezsvina benzīnu (minimālais motora oktānskaitlis (MMO) ir 81, un minimālais pētījumu oktānskaitlis (MPO) ir 91), kura mak- simālajam alkēnu saturam ir jāatbilst 21 % v/v. Šī robeža nekavē cita bezsvina benzīna ar zemāku oktānskaitli nonākšanu Dalībvalsts tirgū. (e) Citi vienvērtīgie spirti ar galīgo destilācijas punktu, kas nav augstāks par valsts noteikto galīgo destilācijas punktu, vai arī, ja valsts tādu nav noteikusi, par rūpniecības dzinēju degvielām paredzētajās instrukcijās noteikto. Piezīme: Dalībvalstis nodrošina, ka ne vēlāk kā ar 2000. gada 1. janvāri benzīnu to teritorijā pārdod tikai tad, ja tas atbilst 8. tabulā izklāstītajām instrukcijām. Ja Dalībvalsts nosaka, ka aizliegums lietot benzīnu ar tādu sēra saturu, kas nesakrīt ar 8. tabulā izklāstītajām instrukcijām, var radīt nopietnus sarežģījumus tās rūpniecībai, kam jāveic nepieciešamās maiņas ražošanas vietās līdz 2000. gada 1. janvārim, tā var pagarināt šāda benzīna pārdošanas atļauju līdz, vēlākais, 2003. gada 1. janvārim. Šādā gadījumā Dalībvalsts savā deklarācijā, kas iesnie- dzama kopā ar ratificēšanas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās aktu, nosaka, ka šis laika periods tiek pagarināts un iesniedz Izpildinstitūcijai rakstisku iemesla izklāstu. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 223 9. tabula. Vides instrukcijas tirgū esošajām degvielām, ko lieto transportlīdzekļos ar kompresijas aizdedzes dzinēju Tips: dīzeļdegviela Parametrs Vienība Robežas (a) Test Minimu. Maks. Metode (b) Publikācijas gads Cetānskaitlis Blīvums 15 oC Destilācijas punkts: 95 % Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži Sēra saturs kg/m3 oC % m/m mg/kg 51 — — — — — 845 360 11 350 ES–ISO 5165 ES–ISO 3675 ES–ISO 3405 NI 391 PrES–ISO/SSP 14596 1992. 1995. 1988. 1995. 1996. (a) Specifikācijās minētās vērtības ir “patiesās vērtības”. To robežvērtību noteikšanā tika izmantots ISO 4259 “Naftas produkti – precīza datu noteik- šana un piemērošana saistībā ar testa metodēm”, un minimālās vērtības noteikšanā tika ņemta vērā minimālā starpība 2R virs nulles (R = atkār- tojamība). Atsevišķu mērījumu rezultātus interpretē, balstoties uz ISO 4259 noteiktajiem kritērijiem (publicēti 1995. gadā). (b) ES – Eiropas standarts; NI – Naftas institūts (Institute of Petroleum); SSP – starptautiskā standarta projekts. Piezīme: Dalībvalstis nodrošina, ka ne vēlāk kā ar 2000. gada 1. janvāri to teritorijā pārdos tikai 9. tabulā izklāstītajām specifikācijām atbilstošu dīzeļdegvielu. Ja Dalībvalsts nosaka, ka aizliegums izmantot 9. tabulā izklāstītajām sēra satura instrukcijām neatbilstošu dīzeļdegvielu, kuras sēra saturs nepārsniedz apgrozībā esošajā degvielā parasto, var radīt nopietnus sarežģījumus tās rūpniecībai, kam līdz 2000. gada 1. jan- vārim jāveic nepieciešamās maiņas ražošanas uzņēmumos, tā var pagarināt šādas dīzeļdegvielas pārdošanu savā teritorijā, vēlākais, līdz 2003. gada 1. janvārim. Šādā gadījumā Dalībvalsts savā deklarācijā, kas iesniedzama kopā ar ratificēšanas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās aktu, nosaka, ka šis laika periods tiek pagarināts un iesniedz Izpildinstūcijai rakstisku iemesla izklāstu. 224 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. 10. tabula. Vides instrukcijas tirgū esošajām degvielām, ko lieto transportlīdzekļos ar dzirksteļaizdedzes dzinēju Tips: benzīns Parametrs Vienība Robežas (a) Test Minim. Maks. Metode (b) Publikācijas gads Pētījumu oktānskaitlis Motora oktānskaitlis Reida tvaiku spiediens, vasaras laiks kPa Destilācija: — iztvaiko 100 °C — iztvaiko 150 °C Ogļūdeņražu analīze: — olefīni — aromātiskie — benzols Skābekļa saturs Sēra saturs % v/v % v/v % v/v % v/v % v/v % m/m mg/kg 95 85 — — — — — — — — ES 25164 ES 25163 1993. 1993. — — 35 ATMB D1319 1995. 50 PrES–ISO/SSP 14596 1996. (a) Instrukcijās minētās vērtības ir “patiesās vērtības”. To robežvērtību noteikšanā tika izmantots ISO 4259 “Naftas produkti – precīza datu noteik- šana un piemērošana saistībā ar testa metodēm”, un minimālās vērtības noteikšanā tika ņemta vērā minimālā starpība 2R virs nulles (R = atkār- tojamība). Atsevišķu mērījumu rezultātus interpretē, balstoties uz ISO 4259 noteiktajiem kritērijiem (publicēti 1995. gadā). (b) ES – Eiropas standarts; ATMB – Amerikas testēšanas un materiālu biedrība (American Society for Testing and Materials); SSP – Starptautiskā stan- darta projekts. Piezīme: Dalībvalstis nodrošina, ka ne vēlāk kā ar 2005. gada 1. janvāri to teritorijā pārdod tikai 10. tabulā izklāstītajām instrukcijām atbilstošu benzīnu. Ja Dalībvalsts nosaka, ka aizliegums lietot benzīnu, kura sēra saturs neatbilst 10. tabulā, bet atbilst 8. tabulā izklāstītajām instruk- cijām, var radīt nopietnus sarežģījumus tās rūpniecībai, kam līdz 2005. gada 1. janvārim jāveic nepieciešamās maiņas ražošanas uzņē- mumos, tā var pagarināt šāda benzīna pārdošanu savā teritorijā līdz, vēlākais, 2007. gada 1. janvārim. Šādā gadījumā Dalībvalsts savā dekla- rācijā, kas iesniedzama kopā ar ratificēšanas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās aktu, nosaka, ka šis laika periods tiek pagarināts un iesniedz Izpildinstitūcijai rakstisku iemesla izklāstu. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 225 11. tabula. Vides instrukcijas tirgū esošajām degvielām, ko lieto transportlīdzekļos ar kompresijas aizdedzes dzinēju Tips: dīzeļdegviela Parametri Vienība Robežas (a) Test Minim. Maks. Metode (b) Publikācijas gads Cetānskaitlis Blīvums 15 °C Destilācijas punkts: 95 % Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži Sēra saturs kg/m3 °C % m/m mg/kg — — — — — 50 PrES–ISO/SSP 14596 1996. (a) Instrukcijā minētās vērtības ir “patiesās vērtības”. To robežvērtību noteikšanā tika izmantots ISO 4259 “Naftas produkti – precīza datu noteik- šana un piemērošana saistībā ar testa metodēm”, un minimālās vērtības noteikšanā tika ņemta vērā minimālā starpība 2R virs nulles (R = atkār- tojamība). Atsevišķu mērījumu rezultātus interpretē, balstoties uz ISO 4259 noteiktajiem kritērijiem (publicēti 1995. gadā). (b) ES – Eiropas standarts; SSP – Starptautiskā standarta projekts. Piezīme: Dalībvalstis nodrošina, ka ne vēlāk kā ar 2005. gada 1. janvāri to teritorijā pārdod tikai 11. tabulā izklāstītajām instrukcijām atbilstošu dīzeļdegvielu. Ja Dalībvalsts nosaka, ka aizliegums lietot dīzeļdegvielu, kuras sēra saturs neatbilst 11. tabulā, bet atbilst 9. tabulā izklāstī- tajām instrukcijām, var radīt nopietnus sarežģījumus tās rūpniecībai, kam līdz 2005. gada 1. janvārim jāveic nepieciešamās maiņas ražo- šanas uzņēmumos, tā var pagarināt šādas dīzeļdegvielas pārdošanu savā teritorijā līdz, vēlākais, 2007. gada 1. janvārim. Šādā gadījumā Dalībvalsts savā deklarācijā, kas iesniedzama kopā ar ratificēšanas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās aktu, nosaka, ka šis laika periods tiek pagarināts un iesniedz Izpildinstitūcijai rakstisku iemesla izklāstu. 226 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. B. Kanāda 9. Jaunie transportlīdzekļu emisijas standarti mazjaudas transportlīdzekļiem, mazjaudas kravas automobiļiem, lieljaudas transportlīdzekļiem, lieljaudas dzinējiem un motocikliem: Transportlīdzekļu drošības akts (un pakārtotā likumdošana), transportlīdzekļu tehnikas drošības noteikumos V sarakstā: transportlīdzekļu emisija (1100 standarts), SOR/97-376, (1997. gada 28. jūlijs), ar atbilstošajiem grozījumiem. 10. Kanādas vides aizsardzības likuma, dīzeļdegvielas noteikumi, SOR/97-110 (1997. gada 4. februāris, sērs dīzeļdegvielā), ar atbilstošajiem grozījumiem. 11. Kanādas vides aizsardzības likuma, noteikumi par benzolu benzīnā, SOR/97-493 (1997. gada 6. novembris), ar atbilstošajiem grozījumiem. 12. Kanādas vides aizsardzības likuma, noteikumi par sēru benzīnā, Kanādas vēstnesis, II daļa, 1999. gada 4. jūnijs, ar atbilstošajiem grozījumiem. C. Amerikas Savienotās Valstis 13. Mobilo avotu emisijas kontroles programmas ieviešana vieglajiem transportlīdzekļiem, vieglajām kravas automobiļiem, lieljaudas transportlīdzekļiem un degvielām, ciktāl pieprasa Tīrā gaisa akta pants 202. (a), 202. (g) un 202. (h), kas ieviests ar: a) Valsts noteikumu 40 kodeksa (V. N. K. ) 80 daļa, D apakšnodaļa – benzīns ar mainītu sastāvu; b) 40 V. N. K. 86 daļa, A apakšnodaļa – Vispārējie noteikumi emisijas likumdošanā; c) 40 V. N. K. 80 daļas, 80. 29 nodaļu – dīzeļdegvielas kurināmā kontrolēšana un aizliegšana, ņemot vērā to kvalitāti. 11/47. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 227 IX PIELIKUMS PASĀKUMI LAUKSAIMNIECISKAS DARBĪBAS RADĪTO AMONJAKA EMISIJAS KONTROLEI 1. Dalībvalstis, kam ir saistoši 3. panta 8. punkta a) apakšpunkta nosacījumi, veic šajā pielikumā minētos pasākumus. 2. Katra Dalībvalsts pilnībā ņem vērā nepieciešamību samazināt slāpekļa zudumus visa slāpekļa aprites cikla gaitā. A. Konsultatīvs labas lauksaimniecības prakses kodekss 3. Gada laikā no šī Protokola stāšanās spēkā konkrētā Dalībvalsts izstrādā, publicē un izplata konsultatīvu labas lauksaimniecības prakses kodeksu amonjaka emisijas kontrolei. Kodeksā tiek ņemti vērā vietējie apstākļi katras Dalībvalsts teritorijā un tajā tiek iekļauti nosacījumi par: — slāpekļa pārzināšanu, ņemot vērā visu slāpekļa aprites ciklu, — lopu nobarošanas stratēģijām, — kūtsmēslu izkaisīšanas tehniskajiem paņēmieniem, kas nodrošina zemu emisijas līmeni, — kūtsmēslu uzglabāšanas sistēmām, kas nodrošina zemu emisijas līmeni, — lopu turēšanas sistēmām, kas nodrošina zemu emisijas līmeni, — iespējām ierobežot amonjaka emisiju, ko rada minerālmēslu lietošana. Dalībvalstīm jādod kodeksam tāds nosaukums, lai to nevarētu sajaukt ar citiem ieteikumu kodeksiem. B. Urīnvielas un amonija karbonāta mēslojums 4. Gada laikā no šī Protokola stāšanās spēkā konkrētā Dalībvalsts veic iespējamos pasākumus amonjaka emisijas ierobežošanai no cietajiem minerālmēsliem, kas izgatavoti uz urīnvielas pamata. 5. Gada laikā no šī Protokola stāšanās spēkā konkrētā Dalībvalsts aizliedz amonija karbonāta minerālmēslu izmantošanu. C. Kūtsmēslu lietošana 6. Katra Dalībvalsts nodrošina to, ka tiek ieviesti un izmantoti tādi zemu emisijas līmeni nodrošinoši tehniskie paņēmieni vircas lietošanai mēslošanā (kas nosaukti Izpildinstitūcijas 17. sesijā pieņemtajā vadlīniju dokumentā Nr. V (Lēmums 1999/1) un tā turpmākajos labojumos), kas ir nodrošinājuši emisijas samazinājumu par 30 %, salīdzinot ar minētajā vadlīniju dokumentā noteiktajiem etalonlielumiem. Tas jādara, ciktāl konkrētā Dalībvalsts šos paņēmienus uzskata par pieņemamiem, ņemot vērā vietējo augšņu tipus un ģeomorfoloģiskos apstākļus, vircas veidu un fermas struktūru. Šo pasākumu ieviešanas termiņš ir 2009. gada 31. decembris Dalībvalstīm ar ekonomiku pārejas stadijā un 2007. gada 31. decembris pārējām Dalībvalstīm. (1) 7. Gada laikā no šī Protokola stāšanās spēkā konkrētā Dalībvalsts nodrošina to, ka uz aramzemes izvestie cietie kūtsmēsli tiek iestrādāti vismaz 24 stundu laikā, ciktāl tas ir pieņemami, ņemot vērā vietējo augšņu tipus, ģeomorfoloģiskos apstākļus un fermu struktūru. D. Kūtsmēslu glabāšana 8. Gada laikā no šī Protokola stāšanās spēkā konkrētajai Dalībvalstij tai jaunajās kūtsmēslu glabātuvēs pie lielām cūku un putnu fermām (kurās tur 2 000 nobarojamo cūku vai 750 sivēnmāšu, vai 40 000 putnu) jāizmanto kūtsmēslu uzglabāšanas sistēmas, kas nodrošina zemu emisijas līmeni, vai arī tādus paņēmienus, kas ir nodrošinājuši emisijas salīdzinājumu par 40 % vai vairāk, salīdzinot ar etalonlielumiem (noteikti 6. punktā minētajā vadlīniju dokumentā), vai arī citas sistēmas vai metodes ar pierādāmu līdzvērtīgu efektivitāti. (2) (1) (2) Šī pielikuma izpratnē “valsts ar ekonomiku pārejas stadijā uz tirgus ekonomiku” nozīmē Dalībvalsti, kas ar savu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās aktu paziņojusi, ka šī pielikuma 6. un/vai 9. punkta nolūkos vēlas tikt uzskatīta par valsti ar ekonomiku pārejas stadijā uz tirgus ekonomiku. Ja Dalībvalsts uzskata, ka 8. un 10. punktā noteikto prasību izpildes nolūkā kūtsmēslu glabāšanai un dzīvnieku turēšanai var tikt izmantotas citas sistēmas vai metodes ar pierādītu līdzvērtīgu efektivitāti, vai arī, ja Dalībvalsts uzskata, ka 9. punkta prasība par kūtsmēslu glabāšanas radīto emisijas samazināšanu nav tehniski un ekonomiski izpildāma, tad dokumentācija par šo lēmumu jāiesniedz saskaņā ar 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto procedūru. 228 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/47. sēj. 9. Esošajās vircas glabātuvēs pie lielajām cūku un vistu fermām (kurās tur 2 000 nobarojamo cūku vai 750 sivēnmāšu, vai 40 000 putnu) Dalībvalstij jāsasniedz emisijas samazinājums par 40 % tādā veidā un ar tādiem līdzekļiem, ko Dalībvalsts uzskata par tehniski un ekonomiski iespējamiem (1). Šo pasākumu ieviešanas termiņš ir 2009. gada 31. decembris Dalībvalstīm ar ekonomiku pārejas stadijā un 2007. gada 31. decembris pārējām Dalībvalstīm (2). E. Dzīvnieku turēšana 10. Gada laikā no šī Protokola stāšanās spēkā konkrētajai Dalībvalstij jaunajās telpās dzīvnieku turēšanai lielās cūku un vistu fermās (kurās tur 2 000 nobarojamo cūku vai 750 sivēnmāšu, vai 40 000 putnu) jāizmanto dzīvnieku turēšanas sistēmas, kas samazina emisiju par 20 % vai vairāk, salīdzinot ar etalonlielumiem (noteikti 6. punktā minētajā vadlīniju dokumentā), vai arī citas sistēmas vai metodes ar līdzīgu efektivitāti (2). Šo sistēmu lietošana var būt ierobežota, lai nodrošinātu dzīvniekiem labvēlīgus apstākļus, piemēram, izmantojot salmu pakaišus cūkām vai putnu mājas un aplokus mājputniem. (1) (2) Ja Dalībvalsts uzskata, ka 8. un 10. punktā noteikto prasību izpildes nolūkā kūtsmēslu glabāšanai un dzīvnieku turēšanai var tikt izmantotas citas sistēmas vai metodes ar pierādītu līdzvērtīgu efektivitāti, vai arī, ja Dalībvalsts uzskata, ka 9. punkta prasība par kūtsmēslu glabāšanas radīto emisijas samazināšanu nav tehniski un ekonomiski izpildāma, tad dokumentācija par šo lēmumu jāiesniedz saskaņā ar 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto procedūru. Šī pielikuma izpratnē “valsts ar ekonomiku pārejas stadijā uz tirgus ekonomiku” nozīmē Dalībvalsti, kas ar savu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās aktu paziņojusi, ka šī pielikuma 6. un/vai 9. punkta nolūkos vēlas tikt uzskatīta par valsti ar ekonomiku pārejas stadijā uz tirgus ekonomiku