title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2028/99 från Pedro Marset Campos (GUE/NGL) till kommissionen. Basstationer för mobiltelefoni i tätbebyggda områden och hälsoeffekter.

eurovoc_concepts:
drafting of EU law
electromagnetic interference
legal basis
mobile phone
telecommunications equipment

text: 18. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 203 E/119 Svar fr(cid:229)n Christopher Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (1 december 1999) Mot bakgrund av de kr(cid:228)nkningar av de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna som p(cid:229)g(cid:229)r i Burma/Myanmar st(cid:246)djer kommissionen till fullo en fortsatt och konsekvent till(cid:228)mpning av unionens gemensamma st(cid:229)ndpunkt betr(cid:228)ffande det landet. I den gemensamma st(cid:229)ndpunkten, som antogs i oktober 1996, bekr(cid:228)ftades de d(cid:229) g(cid:228)llande besluten om utvisning av milit(cid:228)r personal vid Burmas/Myanmars beskickningar i medlemsstaterna och (cid:229)terkallandet av milit(cid:228)rattachØerna i Burma/Myanmar, embargo p(cid:229) handel med vapen, ammunition och milit(cid:228)r utrustning och upph(cid:246)rande av annan hj(cid:228)lp (cid:228)n humanit(cid:228)r hj(cid:228)lp liksom av bilateralt st(cid:246)d f(cid:246)r utvecklingsprogram. Genom den gemensamma st(cid:229)ndpunkten inf(cid:246)rdes dessutom ett f(cid:246)rbud mot att bevilja inresevisum f(cid:246)r h(cid:246)gt uppsatta medlemmar av Statens r(cid:229)d f(cid:246)r (cid:229)teruppr(cid:228)ttande av lag och ordning (SLORC) eller h(cid:246)gt uppsatta medlemmar av milit(cid:228)ren och s(cid:228)kerhetsstyrkorna, liksom f(cid:246)r s(cid:229)dana personers familjer. Den gemensamma st(cid:229)ndpunkten innebar ocks(cid:229) ett f(cid:246)rbud mot bilaterala regeringsbes(cid:246)k p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229). St(cid:229)ndpunkten sk(cid:228)rptes i oktober 1998 d(cid:229) visumf(cid:246)rbudet utvidgades till att omfatta transitvisum och till att ocks(cid:229) g(cid:228)lla burmesiska myndigheter inom turistsektorn. Den 11 oktober 1999 besl(cid:246)t r(cid:229)det att f(cid:246)rnya den gemensamma st(cid:229)ndpunkten f(cid:246)r sex m(cid:229)nader. Dessutom bekr(cid:228)ftade en utredning som genomf(cid:246)rdes i enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 3281/94 av den 19 december 1994 om till(cid:228)mpning av ett fyra(cid:229)rigt system med allm(cid:228)nna tullf(cid:246)rm(cid:229)ner (1995(cid:141)1998) f(cid:246)r vissa industriprodukter med ursprung i utvecklingsl(cid:228)nderna (1) att myndigheterna i Burma/Myanmar rutinm(cid:228)ssigt anv(cid:228)nt sig av tv(cid:229)ngsarbete, inte endast i milit(cid:228)r verksamhet utan ocks(cid:229) i civila och milit(cid:228)ra infrastrukturprojekt. Kommissionen rekommenderade att Burma/Myanmar skulle uteslutas fr(cid:229)n de tullf(cid:246)r- m(cid:229)ner som beviljats genom den f(cid:246)rordningen. R(cid:229)dets f(cid:246)rordning om till(cid:228)mpning av denna rekommenda- tion tr(cid:228)dde i kraft i maj 1997 och g(cid:228)ller fortfarande. (1) EGT L 348, 31. 12. 1994. (2000/C 203 E/151) SKRIFTLIG FR¯GA E-2028/99 fr(cid:229)n Pedro Marset Campos (GUE/NGL) till kommissionen (3 november 1999) ˜mne: Basstationer f(cid:246)r mobiltelefoni i t(cid:228)tbebyggda omr(cid:229)den och h(cid:228)lsoeffekter I vissa t(cid:228)torter i Spanien, t. ex. i kommunen Uni(cid:243)n i Murcia, har inv(cid:229)narna reagerat p(cid:229) uppf(cid:246)randet av basstationer f(cid:246)r mobiltelefoni och deras eventuella h(cid:228)lsoeffekter f(cid:246)r medborgarna. Kan kommissionen besvara nedanst(cid:229)ende fr(cid:229)gor mot bakgrund av fr(cid:229)ga E-1788/98 (1) och f(cid:246)rslaget till r(cid:229)dets resolution framlagt av kommissionen, KOM(1998) 268, om begr(cid:228)nsning av befolkningens exponer- ing f(cid:246)r elektromagnetiska f(cid:228)lt 0Hz-300 GHz: 1. ˜r kommissionen medveten om den oro som r(cid:229)der bland inv(cid:229)narna i Spanien? 2. Anser inte kommissionen att basstationer av detta slag i t(cid:228)torter kan ha negativ inverkan p(cid:229) h(cid:228)lsan om det inte finns n(cid:229)gra (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r skydd och/eller isolering? 3. Kan kommissionen ge en l(cid:228)gesrapport avseende f(cid:246)rslaget till r(cid:229)dets rekommendation och befintlig lagstiftning om befolkningens exponering f(cid:246)r elektromagnetisk str(cid:229)lning samt i vilken utstr(cid:228)ckning denna lagstiftning efterlevs i medlemsstaterna? (1) EGT C 50, 22. 2. 1999, s. 93. C 203 E/120 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 7. 2000 Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 december 1999) Kommissionen har noterat oron f(cid:246)r att elektromagnetiska f(cid:228)lt eventuellt kan vara skadliga f(cid:246)r h(cid:228)lsan. Den 9 mars 1999 antog r(cid:229)det och parlamentet direktiv 1999/5/EG om radioutrustning och teleterminal- utrustning och om (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande av utrustningens (cid:246)verensst(cid:228)mmelse (1). I direktivet fastst(cid:228)lls vilka krav en radios(cid:228)ndare m(cid:229)ste uppfylla f(cid:246)r att kunna sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndas. Enligt direktivet kan medlemsstaterna av h(cid:228)lsom(cid:228)ssiga sk(cid:228)l begr(cid:228)nsa anv(cid:228)ndningen till exempel genom att fastst(cid:228)lla krav p(cid:229) vissa minimiavst(cid:229)nd mellan s(cid:228)ndare och allm(cid:228)nheten. Den 8 juni 1999 antog r(cid:229)det p(cid:229) grundval av ett f(cid:246)rslag fr(cid:229)n kommissionen rekommendation 1999/519/EG om begr(cid:228)nsning av allm(cid:228)nhetens exponering f(cid:246)r elektromagnetiska f(cid:228)lt (2). I rekommendationen beaktas det vetenskapliga yttrandet fr(cid:229)n Internationella kommissionen f(cid:246)r skydd mot icke-joniserande str(cid:229)lning, vilket st(cid:246)ds av kommissionens vetenskapliga styrkommittØ med h(cid:228)nvisning till p(cid:229)visade h(cid:228)lsoeffekter vid exponering f(cid:246)r elektromagnetiska f(cid:228)lt. I detta sammanhang b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att den omfattande forskning som under det senaste (cid:229)rtiondet har utf(cid:246)rts genom de samordnade insatserna inom COST 244- och 244a- projekten i Europa inte har visat p(cid:229) n(cid:229)gra regenererande skadliga h(cid:228)lsoeffekter vid exponering f(cid:246)r radiofrekvensutsl(cid:228)pp p(cid:229) niv(cid:229)er typiska f(cid:246)r mobiltelefoner och s(cid:228)ndningsmaster. Mot bakgrund av det omfattande bruket av mobiltelefoner st(cid:229)r det klart att eventuella skadliga effekter p(cid:229) h(cid:228)lsan endast kan uppst(cid:229) p(cid:229) l(cid:228)ngre sikt. D(cid:228)rf(cid:246)r b(cid:246)r man inom forskningen forts(cid:228)tta att m(cid:228)ta dessa effekter, och resultaten av p(cid:229)g(cid:229)ende och framtida forskning p(cid:229) omr(cid:229)det skall beaktas i samband med det rappor- teringsf(cid:246)rfarande som avses i rekommendationen. Det femte ramprogrammet f(cid:246)r Europeiska gemenskapens verksamhet inom omr(cid:229)det forskning, teknisk utveckling och demonstration (3), n(cid:228)rmare best(cid:228)mt delprogrammet f(cid:246)r (cid:148)livskvalitet och f(cid:246)rvaltning av bioresurserna (4)(cid:148) och dess nyckel(cid:229)tg(cid:228)rd 4 (cid:148)milj(cid:246) och h(cid:228)lsa(cid:148), inbegriper uttryckligen forskning om h(cid:228)lso- effekter vid elektromagnetisk str(cid:229)lning. Det r(cid:246)r sig s(cid:228)rskilt om epidemiologiska och biomedicinska studier f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla m(cid:246)jliga effekter kopplade till icke-joniserande str(cid:229)lning s(cid:228)rskilt fr(cid:229)n mobiltelefoner och antenner (punkt 2 i programmet om livskvalitet (5)). Ett flertal ans(cid:246)kningar som (cid:228)r relevanta f(cid:246)r omr(cid:229)det behandlas f(cid:246)r n(cid:228)rvarande och kommer eventuellt att beviljas st(cid:246)d i 1999 (cid:229)rs budget. (1) (2) (3) (4) (5) EGT L 91, 7. 4. 1999. EGT L 199, 30. 7. 1999. EGT C 173, 7. 6. 1997. KOM(1998) 305 slutlig. Kommissionens beslut nr C/99/493, 4. 3. 1999. (2000/C 203 E/152) SKRIFTLIG FR¯GA E-2033/99 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till r(cid:229)det (11 november 1999) ˜mne: Den politiske f(cid:229)ngen Thet Win Aung Har r(cid:229)det gjort n(cid:229)gra p(cid:229)pekanden f(cid:246)r Burma n(cid:228)r det g(cid:228)ller fallet Thet Win Aung som Amnesty International har identifierat som politisk f(cid:229)nge? Om inte, t(cid:228)nker r(cid:229)det g(cid:246)ra det? Svar (24 januari 2000) R(cid:229)det har hittills inte tagit upp det enskilda fallet Thet Win Aung, men har upprepade g(cid:229)nger uppmanat den burmesiska regimen att frige alla politiska f(cid:229)ngar och att vidta snara och konkreta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att garantera respekten f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna, samt f(cid:246)r att fr(cid:228)mja demokrati och nationell f(cid:246)rsoning


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2029/99 di Béatrice Patrie (PSE) alla Commissione. Sovvenzioni comunitarie alla distribuzione di latte nelle scuole.

eurovoc_concepts:
Community budget
Treaty of Amsterdam
common agricultural policy
drinking milk
economic support
educational institution
health policy
nutrition

formats: html pdf print

text: C 170 E/140 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 6. 2000 Risposta del sig. Byrne a nome della Commissione (20 dicembre 1999) La Commissione conferma che la Comunit(cid:224) non finanzia direttamente progetti di ricerca riguardanti gli effetti sulla salute umana della manipolazione di antiparassitari per ovini a base di composti organofo- sforici. Non esistono inoltre piani comunitari intesi a vietare detti antiparassitari o a stabilire misure di sicurezza da applicare oltre a quelle gi(cid:224) previste dai fabbricanti e dalla legislazione nazionale di singoli Stati membri. Non vi sono attualmente progetti di ricerca agricola nel quadro dei programmi di ricerca agroindustriale (AIR) e di ricerca ittica, agricola e agroindustriale (FAIR) sull(cid:146)argomento. Tuttavia, una proposta di ricerca su questo tema specifico pu(cid:242) essere presentata nel contesto dell(cid:146)azione chiave 5 del programma specifico «Qualit(cid:224) di vita e gestione delle risorse biologiche» del 5o programma quadro di ricerca e sviluppo tecnologico (RST). Una delle priorit(cid:224) della predetta azione chiave Ł costituita da «Salute e benessere degli animali utilizzati nella produzione di bestiame da allevamento» Le attivit(cid:224) di ricerca sul miglioramento dei metodi di valutazione dell(cid:146)impatto dei prodotti veterinari sulla salute pubblica e animale possono svolgersi nel contesto di questa azione chiave. (2000/C 170 E/169) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2029/99 di BØatrice Patrie (PSE) alla Commissione (3 novembre 1999) Oggetto: Sovvenzioni comunitarie alla distribuzione di latte nelle scuole La stampa e diverse associazioni stanno attualmente dando risalto al problema della diminuzione e quindi della riduzione programmata, a lungo termine, delle sovvenzioni comunitarie alla distribuzione di latte nelle scuole, per decisione della Commissione europea. Secondo gli esperti e gli specialisti dell(cid:146)alimentazione infantile, il latte costituisce un alimento essenziale alla crescita dei bambini e la distribuzione di latte nelle scuole consente, ancor oggi, di raggiungere determinate categorie di popolazione che non godono di un(cid:146)alimentazione sufficientemente ricca ed equilibrata. Tale progetto, allarmante sia dal punto di vista dell(cid:146)agricoltura sia da quello della sanit(cid:224) pubblica, richiede qualche spiegazione: 1. Il Consiglio «agricoltura» del 14 e 15 giugno 1999 ha ritenuto «che Ł importante incoraggiare il consumo di latte a causa del suo alto valore nutritivo, in particolare per i bambini ed i giovani». Per quali ragioni la Commissione adotta, contro il parere generale degli Stati membri, una decisione che rischia di rimettere in questione la distribuzione di latte nelle scuole? 2. Mentre la politica in materia di sanit(cid:224) pubblica Ł stata appena elevata a rango di politica comunitaria orizzontale dal trattato di Amsterdam, come pu(cid:242) la Commissione assumersi il rischio, in nome di prospettive di bilancio ristrette, di mettere in pericolo la salute dei bambini europei che beneficiano di questo apporto nutritivo nel quadro scolastico? 3. Sul piano del finanziamento, quali sono i mezzi atti ad incoraggiare il consumo di latte con un rapporto costo/efficacia soddisfacente, tenendo conto delle disponibilit(cid:224) di bilancio generali? In tale contesto, si pu(cid:242) prevedere di trasferire le sovvenzioni in questione dal bilancio della politica agricola comune a quello della politica in materia di sanit(cid:224), allo scopo di mantenere in vita questo sistema, pur nel rispetto delle limitazioni del quadro di bilancio? (2000/C 170 E/170) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2054/99 di GØrard Caudron (PSE) alla Commissione (3 novembre 1999) Oggetto: Soppressione degli aiuti europei alla distribuzione di latte nelle scuole Da tutte le parti si annuncia la riduzione e successivamente la soppressione, per decisione della Commissione, delle sovvenzioni comunitarie alla distribuzione di latte nelle scuole


title: PREGUNTA ESCRITA E-2046/99 de Jeffrey Titford (EDD) a la Comisión. Lista completa de las dietas a que puede tener derecho el Presidente y los comisarios europeos.

eurovoc_concepts:
European Commissioner
President of the Commission
allowances and expenses
family benefit
pay

text: 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/77 Respuesta del Sr. Kinnock En nombre de la Comisi(cid:243)n (9 de diciembre de 1999) Con arreglo a lo dispuesto en el art(cid:237)culo 62 del Estatuto, la retribuci(cid:243)n de un funcionario puede comprender, ademÆs del sueldo base, una serie de complementos familiares y otras asignaciones que se detallan a continuaci(cid:243)n. La siguiente informaci(cid:243)n no debe llevar a la conclusi(cid:243)n de que la retribuci(cid:243)n de cualquier funcionario estÆ compuesta por la suma de todas las asignaciones. Complementos familiares: una asignaci(cid:243)n familiar correspondiente al 5 % del sueldo base para los 1. funcionarios casados; una asignaci(cid:243)n por hijos de 213,61 € por cada hijo a cargo; una asignaci(cid:243)n por escolaridad de un mÆximo de 190,90 € al mes por hijo escolarizado que asista regularmente y en jornada completa a un centro de enseæanza; una gratificaci(cid:243)n de 198,31 € por el nacimiento de un hijo. Los complementos familiares se conceden tras la deducci(cid:243)n de cualquier importe de la misma naturaleza que el funcionario perciba de otra fuente. 2. Complementos relacionados con el servicio activo antes de entrar al servicio de una Instituci(cid:243)n de las Comunidades Europeas: para los funcionarios expatriados, en funci(cid:243)n de su situaci(cid:243)n, una indemnizaci(cid:243)n por expatriaci(cid:243)n equivalente al 16 % del importe total del sueldo base as(cid:237) como de la asignaci(cid:243)n familiar y de la asignaci(cid:243)n por hijo a cargo, o una indemnizaci(cid:243)n por residencia en el extranjero equivalente al 4 % del sueldo base; para los funcionarios de categor(cid:237)a C, una asignaci(cid:243)n global por secretariado de 99,55 € o de 152,63 € al mes en funci(cid:243)n de su grado; pago anual de una retribuci(cid:243)n por gastos de viaje entre el lugar de trabajo y el lugar de origen del funcionario; 3. El anexo VII del Estatuto establece asimismo el pago de: un porcentaje fijo por gastos de representaci(cid:243)n (œnicamente pueden gozar de esta retribuci(cid:243)n los jefes de las Representaciones de la Comisi(cid:243)n en los Estados miembros y los jefes o jefes adjuntos de los Gabinetes de los Comisarios); una asignaci(cid:243)n por alquiler de vivienda o transporte en los lugares donde el alojamiento o el transporte se consideran particularmente problemÆticos (dichos lugares se fijan en un Reglamento del Consejo, y Bruselas no se encuentra entre ellos). Una indemnizaci(cid:243)n fija que no supere los 892,42 € al aæo para aquellos funcionarios cuyas obligaciones les exijan viajar constantemente, y a tal fin estØn autorizados a utilizar su propio autom(cid:243)vil para cubrir un trayecto normal dentro de los l(cid:237)mites de la ciudad en la que estÆn empleados (en la actualidad, se benefician de dicha asignaci(cid:243)n menos de 10 funcionarios). 4. Asignaciones por incorporaci(cid:243)n al empleo, traslado de un lugar de empleo a otro, o cese en el servicio: una indemnizaci(cid:243)n de instalaci(cid:243)n equivalente a un mes de sueldo base, o a dos meses si el funcionario tiene derecho a la asignaci(cid:243)n familiar; una indemnizaci(cid:243)n por reinstalaci(cid:243)n correspondiente a un mes de sueldo base o a dos meses si el funcionario tiene derecho a la asignaci(cid:243)n familiar; reembolso de los gastos de viaje; reembolso de los gastos de mudanza; indemnizaci(cid:243)n diaria. 5. Otras asignaciones vinculadas a las condiciones laborales: compensaci(cid:243)n de horas extraordinarias para las categor(cid:237)as C y D en caso de urgencia o de carga de trabajo excepcional; compensaci(cid:243)n para los funcionarios que trabajan regularmente durante la noche, sÆbados, domingos y d(cid:237)as festivos; compensaci(cid:243)n de la obligaci(cid:243)n de estar a disposici(cid:243)n de la instituci(cid:243)n debido a las exigencias del servicio o a la aplicaci(cid:243)n de normas de seguridad. Por lo que respecta a los funcionarios que trabajan en el sector nuclear y que son retribuidos con 6. cargo a los crØditos del presupuesto de Investigaci(cid:243)n y Desarrollo: ventajas pecuniarias, concedidas a partir de una propuesta especial de la Comisi(cid:243)n, para un pequeæo nœmero de funcionarios de los grados A1 y A2; gratificaciones concedidas en los casos oportunos a los funcionarios creadores de un invento patentado; gratificaciones concedidas por servicios excepcionales; asignaciones especiales para compensar condiciones laborales particularmente dif(cid:237)ciles. (2000/C 219 E/092) PREGUNTA ESCRITA E-2046/99 de Jeffrey Titford (EDD) a la Comisi(cid:243)n (3 de noviembre de 1999) Asunto: Lista completa de las dietas a que puede tener derecho el Presidente y los comisarios europeos ¿Puede la Comisi(cid:243)n proporcionar la lista completa de las dietas que se abonan al Presidente y a los comisarios, o a que Østos pueden tener derecho, ademÆs de sus sueldos? C 219 E/78 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) El Reglamento (CE, CECA, Euratom) no 2778/98, de 17 de diciembre de 1998, que modifica el Reglamento no 422/67/CEE, no 5/67/Euratom por el que se establece el rØgimen pecuniario del presidente y de los miembros de la Comisi(cid:243)n, del presidente, los jueces, los abogados generales y el secretario del Tribunal de Justicia, as(cid:237) como del presidente, los miembros y el secretario del Tribunal de Primera Instancia (1). En virtud de la citada norma, la remuneraci(cid:243)n de los Comisarios, el Presidente y los Vicepresidentes puede comprender, ademÆs de un sueldo base, complementos familiares y de otro tipo. De estas asignaciones se deduce cualquier importe de igual naturaleza que el Comisario perciba ya de otra fuente. Como es l(cid:243)gico, la remuneraci(cid:243)n de cada Comisario dependerÆ de las asignaciones a que tenga derecho. Los complementos familiares a que los Comisarios, el Presidente y los Vicepresidentes tienen derecho mensualmente consisten en una asignaci(cid:243)n familiar igual al 5 % del sueldo base (si existe un c(cid:243)nyuge a su cargo), una asignaci(cid:243)n de 213,62 € por hijo a cargo, una asignaci(cid:243)n de escolaridad, que var(cid:237)a en funci(cid:243)n de la edad de los hijos y de la fase educativa en que se encuentren (36 %, 50 % (cid:243) 100 % de 190,90 €, respectivamente, para la educaci(cid:243)n primaria, secundaria y universitaria). Se paga, ademÆs, una asignaci(cid:243)n para vivienda, igual al 15 % del sueldo base. Existe tambiØn una asignaci(cid:243)n para gastos de representaci(cid:243)n, actualmente igual a 607,71 € para los Comisarios, 911 € para los Vicepresidentes y 1 418 € para el Presidente. Los gastos de representaci(cid:243)n se reembolsan previa presentaci(cid:243)n de justificante. El reembolso tiene un l(cid:237)mite anual de 11 347 € para la mayor(cid:237)a de los miembros de la Comisi(cid:243)n. En el caso de los Vicepresidentes y de los Comisarios con competencias en materia de pol(cid:237)tica exterior, ese l(cid:237)mite es de 17 023 €, y de 22 694 € para el Presidente. Al incorporarse por primera vez a su cargo, los miembros de la Comisi(cid:243)n (excepto si son belgas) tienen derecho a una indemnizaci(cid:243)n destinada a sufragar los gastos de instalaci(cid:243)n, equivalente a dos meses del sueldo base bruto (es decir, 31 209 € para un Comisario), al reembolso de los gastos de transporte suyos y de los familiares a su cargo y de los gastos de mudanza de sus enseres personales (incluido el seguro). (1) DO L 347 de 23. 12. 1998. (2000/C 219 E/093) PREGUNTA ESCRITA E-2048/99 de Jeffrey Titford (EDD) a la Comisi(cid:243)n (3 de noviembre de 1999) Asunto: Contribuciones netas y subsidios netos ¿Puede la Comisi(cid:243)n proporcionarme la lista completa de las contribuciones netas con que contribuy(cid:243) a la Uni(cid:243)n Europea cada uno de los quince Estados miembros, y de los subsidios netos que recibi(cid:243) cada Estado miembro, en los tres œltimos aæos de los que se disponga de datos numØricos? Respuesta de la Comisaria Schreyer en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de diciembre de 1999) Su Seæor(cid:237)a encontrarÆ la informaci(cid:243)n solicitada en el documento «Allocation of 1998 EU operating expenditure by Member State», de junio de 1999, para el per(cid:237)odo 1992-1998. Este documento estÆ disponible en el sitio Internet http://europa. eu. int/comm/dg19/pdf/agenda2000/ statdepenses98. pdf


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2028/99 af Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen. Sendetårne for mobiltelefoner i byområder og indvirkninger på sundheden.

text: 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/119 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (1. december 1999) Kommissionen stłtter i fuldt omfang en koh(cid:230)rent opretholdelse af EU(cid:146)s f(cid:230)lles holdning i forbindelse med Burma/Myanmar i betragtning af de fortsatte overtr(cid:230)delser af menneskerettighederne, der finder sted i landet. Den f(cid:230)lles holdning, der blev vedtaget i oktober 1996, viderefłrte de allerede dengang eksisterende foranstaltninger vedrłrende udvisning af milit(cid:230)rt personale ved Burmas/Myanmars diplomatiske repr(cid:230)sen- tationer i medlemslandene og tilbagekaldelsen af milit(cid:230)rattacheer fra de diplomatiske repr(cid:230)sentationer i landet, en embargo omfattende v(cid:229)ben, ammunition og milit(cid:230)rt udstyr samt suspension af ikke-humanit(cid:230)r og bilateral bistand inden for rammerne af udviklingsprogrammer. Der blev derudover indfłrt forbud mod udstedelse af visum til hłjererangerende medlemmer af R(cid:229)det for Genindfłrelse af Lov og Orden, hłjererangerende medlemmer i milit(cid:230)ret og sikkerhedsstyrkerne og deres familiemedlemmer samt suspen- sion af bilaterale besłg af ministre og regeringsembedsm(cid:230)nd p(cid:229) hłjt niveau. Den f(cid:230)lles holdning blev sk(cid:230)rpet i oktober 1998 ved at der nu heller ikke kunne udstedes transitvisa samt ved at udstr(cid:230)kke den til at omfatte burmesiske myndigheder inden for turistsektoren. R(cid:229)det vedtog den 11. oktober 1999 at forl(cid:230)nge den f(cid:230)lles holdning med 6 m(cid:229)neder. Endvidere bekr(cid:230)ftede en undersłgelse gennemfłrt i henhold til R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 3281/4 af 15. december 1994 om anvendelse af et fler(cid:229)rigt arrangement med generelle toldpr(cid:230)ferencer for perioden 1995-1998 for visse industrivarer med oprindelse i udviklingslande (1), at myndighederne i Burma/ Myanmar rutinem(cid:230)ssigt anvendte tvangsarbejde ikke kun i forbindelse med milit(cid:230)re operationer, men ogs(cid:229) til civile og milit(cid:230)re infrastrukturprojekter. Kommissionen anbefalede at forhindre Burma-Myanmar i at benytte forordningens toldpr(cid:230)ferenceordninger. Den r(cid:229)dsforordning, der gennemfłrte denne anbefaling, tr(cid:229)dte i kraft i maj 1997 og er stadig g(cid:230)ldende. (1) EFT L 348 af 31. 12. 1994. (2000/C 203 E/151) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2028/99 af Pedro Marset Campos (GUE/NGL) til Kommissionen (3. november 1999) Om: Sendet(cid:229)rne for mobiltelefoner i byomr(cid:229)der og indvirkninger p(cid:229) sundheden i kommunen Uni(cid:243)n i Murcia er der opst(cid:229)et bekymring blandt I visse spanske byomr(cid:229)der som f. eks. befolkningen p(cid:229) grund af placeringen af mobiltelefon-sendet(cid:229)rne og de eventuelle indvirkninger heraf p(cid:229) borgernes sundhed. Kan Kommissionen under henvisning til svaret p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-1788/98 (1) samt Kommissionens forslag til R(cid:229)dets henstilling om begr(cid:230)nsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter Ohz-300GHz (KOM(1998) 268) oplyse fłlgende: 1. Er Kommissionen underrettet om den bekymring, der er opst(cid:229)et i den spanske befolkning? 2. Anser Kommissionen det ikke for sundhedsskadeligt, at der findes mobiltelefon-sendet(cid:229)rne i byom- r(cid:229)der uden beskyttelses- eller isoleringsforanstaltninger? 3. Kan Kommissionen give oplysninger om den nuv(cid:230)rende situation i forbindelse med ovenn(cid:230)vnte forslag til R(cid:229)dets henstilling og den i łjeblikket g(cid:230)ldende lovgivning om befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter og om overholdelsen heraf i medlemsstaterne? (1) EFT C 50 af 22. 2. 1999, s. 93. C 203 E/120 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (20. december 1999) Kommissionen er fuldt ud klar over, at der er frygt virkninger for helbredet. for elektromagnetiske felters mulige skadelige Den 9. marts 1999 vedtog R(cid:229)det og Parlamentet direktiv 1999/5/EF om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse (1). Her er de krav fastlagt, som radiosendere skal imłdekomme for at blive markedsfłrt og kunne s(cid:230)ttes i drift. Det er fastlagt, at medlemsstaterne kan begr(cid:230)nse driften af hensyn til sundheden, f. eks. ved at p(cid:229)l(cid:230)gge visse minimumsafstande mellem senderen og befolkningen. Den 8. juni 1999 vedtog R(cid:229)det henstilling 1999/519/EF efter forslag fra Kommissionen om begr(cid:230)nsningen af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (2). I denne henstilling tages der hensyn til den videnskabeligt begrundede udtalelse om konstaterede virkninger for menneskers sundhed som fłlge af eksponering for elektromagnetiske felter fra organisationen, International commission of non-ionizing radiation protection, som er blevet bakket op af Den Videnskabelige StyringskomitØ i Kommissionen. I den forbindelse skal det bem(cid:230)rkes, at den omfattende forskning, der er blevet udfłrt i det seneste ti(cid:229)r i Europa med den koordinerede aktion for COST 244 (cid:129) og 244a projekterne, ikke har p(cid:229)vist nogen reproducerbare skadelige virkninger for helbredet i forbindelse med radiofrekvensmissionsbłlger, der er typiske for mobiltelefoner og sendemaster. Da mobiltelefoner bruges i udstrakt grad, er det klart, at hvis der er ułnskede bivirkninger for helbredet, kunne der v(cid:230)re en virkning p(cid:229) lang sigt. Derfor błr forskningen fortsat m(cid:229)le s(cid:229)danne virkninger, og resultaterne af den nuv(cid:230)rende og den fremtidige forskning inden for dette omr(cid:229)de vil blive undersłgt i forbindelse med den procedure for rapporter, som er fastsat i henstillingen. I forbindelse med det femte rammeprogram inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (3) er der i nłgleaktion 4 »miljł- og sundhed« under programmet om »livskvalitet og forvaltning af bioressourcer« (4) fastlagt en specifik forskning af den elektromagnetiske str(cid:229)lings virkning for helbredet, og at der specielt skal gennemfłres epidemiologiske og bio-medicinske studier til fastl(cid:230)ggelse af eventuelle virkninger i forbindelse med non-ioniserende str(cid:229)ling, is(cid:230)r fra mobiltelefoner og antenner (punkt 2 i arbejdsprogrammerne vedrłrende livskvalitet (5)). I łjeblikket er flere ansłgninger, som er relevante for dette omr(cid:229)de, ved at blive evalueret, hvor de gennemg(cid:229)s med henblik p(cid:229) eventuel stłtte under 1999- budgettet. (1) (2) (3) (4) (5) EFT L 91 af 7. 4. 1999. EFT L 199 af 30. 7. 1999. EFT C 173 af 7. 6. 1997. KOM(98) 305 endelig udg. Kommissionens beslutning nr. C/99/493 af 4. 3. 1999. (2000/C 203 E/152) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2033/99 af Glyn Ford (PSE) til R(cid:229)det (11. november 1999) Om: Den politiske fange Thet Win Aung Har R(cid:229)det henvendt sig til Burma ang(cid:229)ende Thet Win Aung, der af Amnesty International er blevet betegnet som samvittighedsfange? Vil R(cid:229)det i ben(cid:230)gtende fald rette henvendelse til Burma? Svar (24. januar 2000) R(cid:229)det har hidtil ikke taget Thet Win Aung(cid:146)s specielle sag op, men har gentagne gange henstillet til regimet i Burma at frigive alle politiske fanger og hurtigt tage konkrete skridt i retning af respekt for menneske- rettighederne, fremme af demokrati og national forsoning


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2334/1999 af 3. november 1999 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: 4. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 281/9 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2334/1999 af 3. november 1999 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2038/1999 af 13. september 1999 om den fælles markedsordning for sukker (1), særlig artikel 18, stk. 5, andet afsnit, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) I henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 2038/1999 kan forskellen mellem noteringerne og priserne på verdensmarkedet i forordningens artikel 1, stk. 1, litra a), og priserne for disse produkter inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution; for de produkter, som er nævnt i henhold til forordning (EF) nr. 2038/1999 skal restitu- tionerne for hvidt sukker og råsukker, der ikke er dena- tureret, og som udføres i uforarbejdet stand, fastsættes under hensyntagen til situationen på fællesskabsmar- kedet og på verdensmarkedet for sukker og navnlig under hensyntagen til de pris- og omkostningsfaktorer, som er nævnt i forordningens artikel 19; ifølge samme artikel skal der endvidere tages hensyn til de påtænkte udførslers økonomiske aspekt; for råsukkers vedkommende skal restitutionen fastsættes for standardkvaliteten; denne er defineret i artikel 1 i Rådets forordning (EØF) nr. 431/68 af 9. april 1968 om fastsættelse af standardkvaliteten for råsukker og af Fællesskabets grænseovergangssted for beregning af cif- priserne inden for sukkersektoren (2), ændret ved forord- ning (EF) nr. 3290/94 (3); denne restitution fastsættes i øvrigt i forordning (EF) nr. 2038/1999; kandissukker er defi- neret i Kommissionens forordning (EF) nr. 2135/95 af 7. september 1995 om gennemførelsesbestemmelser for i overensstemmelse med artikel 19, stk. 4, i sukkersektoren (4); den således eksportrestitutioner beregnede restitution bør, for så vidt angår sukker tilsat smagsstoffer eller farvestoffer, gælde for det pågældende sukkers sakkaroseindhold og fastsættes pr. 1 % af dette indhold; situationen på verdensmarkedet eller de særlige krav på visse markeder kan gøre det nødvendigt at differentiere restitutionen for sukker efter dets bestemmelse; i særlige tilfælde kan restitutionsbeløbet fastsættes i rets- akter af anden karakter; restitutionen skal fastsættes hver anden uge; den kan ændres i mellemtiden; anvendelsen af disse bestemmelser på den nuværende situation på sukkermarkedet, navnlig på noteringer eller kurser på sukker i Fællesskabet og på verdensmarkedet, fører til at fastsætte restitutionerne til de beløb, der er angivet i bilaget; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker — (4) (5) (6) (7) (8) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Eksportrestitutionerne for de produkter, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 2038/1999, i uforar- bejdet stand og ikke denaturerede, fastsættes til de beløb, der er angivet i bilaget. Denne forordning træder i kraft den 4. november 1999. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 3. november 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 252 af 25. 9. 1999, s. 1. (2) EFT L 89 af 10. 4. 1968, s. 3. (3) EFT L 349 af 31. 12. 1994, s. 105. (4) EFT L 214 af 8. 9. 1995, s. 16. L 281/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 4. 11. 1999 til Kommissionens forordning af 3. november 1999 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand BILAG Produktkode 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Restitutionsbeløb — EUR/100 kg — 43,22 42,13 43,22 42,13 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4698 — EUR/1 % sakkarose × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 46,98 48,06 45,85 1701 99 90 9100 0,4698 — EUR/1 % sakkarose × 100 kg — (1) Dette beløb anvendes for råsukker med et udbytte på 92 %. Såfremt det udførte råsukkers udbytte ikke udgør 92 %, beregnes størrelsen af den restitution, der skal anvendes, i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 19, stk. 4, i forordning (EF) nr. 2038/1999. (2) Denne fastsættelse blev forordning (EØF) nr. 2689/85 (EFT L 255 af 26. 9. 1985, s. 12), ændret ved forordning (EØF) nr. 3251/85 (EFT L 309 af 21. 11. 1985, s. 14). ved Kommissionens suspenderet


title: QUESTION ÉCRITE E-2043/99 posée par Jeffrey Titford (EDD) à la Commission. Dépenses au titre du projet Âme pour l'Europe et sa légalité.

eurovoc_concepts:
budgetary expenditure
promotion of the European idea
religious institution

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/75 (2000/C 219 E/089) QUESTION (cid:201)CRITE E-2041/99 posØe par Helena Torres Marques (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Retards affectant les vols aØriens dans l(cid:146)Union europØenne (3 novembre 1999) Le contr(cid:244)le du trafic aØrien dans l(cid:146)Union europØenne est rendu responsable des retards systØmatiques qui affectent les vols intra-europØens, avec des rØpercussions graves sur les plans personnel et Øconomique pour les passagers et pour les utilisateurs du transport de fret par air. Cette situation nuit aussi (cid:224) l(cid:146)image des compagnies d(cid:146)aviation, leur faut acquitter pour parcourir les divers espaces aØriens existants ainsi que des lourdes charges dØcoulant des pØriodes d(cid:146)immobilisation des avions et des Øquipages. lesquelles p(cid:226)tissent Øgalement de la prolifØration des taxes qu(cid:146)il La Commission peut-elle indiquer quelle est l(cid:146)entitØ responsable de ces graves inconvØnients et quels sont les moyens dont elle dispose pour Øliminer ou du moins attØnuer ces problŁmes? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (16 dØcembre 1999) ConformØment aux dispositions de la convention de Chicago, la fourniture de services de contr(cid:244)le de la circulation aØrienne relŁve de la responsabilitØ des Øtats. Compte tenu des difficultØs ØvoquØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire, la Commission a dØj(cid:224) suggØrØ prØcØdemment que la CommunautØ agisse dans ce domaine et a prØsentØ des mesures appropriØes dans deux communications (1). La communautØ ATM et plus gØnØralement les (cid:201)tats membres ont per(cid:231)u les propositions de la Commission comme interfØrant sans raison avec les structures rØgionales (Eurocontrol) et nationales en place qui, selon eux, ma(cid:238)trisaient bien les problŁmes de ce genre. Ces derniŁres annØes toutefois, ces organismes se sont montrØs incapables d(cid:146)apporter une rØponse adØquate aux usagers de l(cid:146)espace aØrien rØclamant un accroissement de capacitØ et une plus grande efficacitØ des vols. L(cid:146)aggravation ultØrieure de la situation a convaincu le Conseil de mettre cette question (cid:224) l(cid:146)ordre du jour de sa rØunion de juin 1999 et d(cid:146)inviter la Commission (cid:224) analyser la situation, (cid:224) identifier de nouvelles initiatives possibles et (cid:224) faire rapport en dØcembre 1999. C(cid:146)est dans ce contexte que la Commission a approuvØ, le 1er dØcembre 1999, une communication au Conseil et au Parlement sur la situation actuelle des retards du trafic aØrien et sur les nouvelles initiatives (cid:224) prendre pour doter la CommunautØ du systŁme de gestion du trafic aØrien dont elle a besoin pour remØdier (cid:224) la situation chaotique existante. ParallŁlement, la Commission nØgocie l(cid:146)adhØsion de la CommunautØ (cid:224) Eurocontrol afin que cette derniŁre devienne membre (cid:224) part entiŁre de cette organisation internationale et qu(cid:146)elle dØveloppe ses initiatives dans le cadre institutionnel Øtabli au niveau europØen. (1) Communication de la Commission au Conseil et au Parlement europØen sur la congestion et les situations de crise dans le trafic aØrien (COM(95) 318 final) et Livre blanc sur «La gestion du trafic aØrien (cid:129) vers un espace aØrien europØen sans frontiŁres» (COM(96) 57 final). (2000/C 219 E/090) QUESTION (cid:201)CRITE E-2043/99 posØe par Jeffrey Titford (EDD) (cid:224) la Commission (3 novembre 1999) Objet: DØpenses au titre du projet «´me pour l(cid:146)Europe» et sa lØgalitØ La Commission s(cid:146)interroge sur la crØation, les finalitØs, la lØgalitØ et le financement du projet «´me pour l(cid:146)Europe» de l(cid:146)Union europØenne. 1. 2. Qui (cid:129) quelle personne, quel groupe de personnes ou quel organisme (cid:129) a crØØ cette unitØ? Quelles sont ses finalitØs prØcises? C 219 E/76 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 Quelle est la lØgalitØ de cette unitØ? Quand a-t-elle ØtØ agrØØe par le Conseil, la Commission ou le 3. Parlement europØen? 4. 5. 6. Quand a-t-elle commencØ (cid:224) fonctionner? Devant quel commissaire cette unitØ est-elle responsable? Quels rapports ont ØtØ publiØs par l(cid:146)unitØ «´me pour l(cid:146)Europe»? 7. Sachant que des prŒts substantiels ont ØtØ effectuØs par l(cid:146)unitØ «´me pour l(cid:146)Europe» ou par la cellule de prospective, dont la premiŁre semble faire partie, la Commission pourrait-elle fournir une liste complŁte des organisations qui ont bØnØficiØ de prŒts de la part de l(cid:146)unitØ «´me pour l(cid:146)Europe», en indiquant dans chaque cas quelles sommes ont ØtØ versØes (cid:224) ces organisations? RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (6 dØcembre 1999) Il n(cid:146)existe pas d(cid:146)unitØ «Une (cid:226)me pour l(cid:146)Europe» au sein de la Commission. Toutefois, le PrØsident Delors a lancØ en 1994 une initiative intitulØe «Une (cid:226)me pour l(cid:146)Europe: Øthique et spiritualitØ», qui a ensuite bØnØficiØ du soutien du PrØsident Santer. Cette initiative vise (cid:224) encourager le dialogue avec les commu- nautØs religieuses ou humanistes et (cid:224) promouvoir des projets contribuant (cid:224) la reconnaissance et (cid:224) la comprØhension des dimensions Øthique et spirituelle du processus d(cid:146)unification europØenne et des politiques communautaires. Afin d(cid:146)impliquer les diffØrents partenaires (communautØs religieuses ou humanistes) dans le cadre de l(cid:146)initiative «Une (cid:226)me pour l(cid:146)Europe: Øthique et spiritualitØ», la Commission a invitØ (en 1994) les intØressØs (cid:224) crØer un comitØ de sØlection (composØ de leurs reprØsentants) chargØ de recommander des projets. Ces derniers doivent promouvoir explicitement les idØes et valeurs de l(cid:146)intØgration europØenne et encourager la rØflexion sur la signification spirituelle ou Øthique de la construction d(cid:146)une Europe nouvelle. Le comitØ de sØlection est assistØ par un coordinateur, lui-mŒme membre de la commission (cid:201)glise et sociØtØ de la ConfØrence des Øglises europØennes (KEK). Les rØunions du comitØ consultatif (qui ont lieu trois fois par an environ) et les activitØs ((cid:224) mi-temps) du coordinateur sont subventionnØes par la Commission. Les subventions en faveur des projets recommandØs par le comitØ de sØlection et acceptØs par la Commission sont imputØes sur le poste budgØtaire A 3024, conformØment au commentaire introduit en 1997 par le Parlement selon lequel: «Ce crØdit. est Øgalement destinØ (cid:224) soutenir des activitØs dans le cadre d(cid:146)une rØflexion au niveau europØen sur les sources Øthiques et spirituelles de la construction europØenne». Le poste budgØtaire A 3024 relŁve (cid:224) prØsent (depuis 1999) de la compØtence du membre de la Commission chargØ de l(cid:146)Øducation et de la culture. Le coordinateur prØsente (depuis 1997) un rapport annuel sur la mise en (cid:156)uvre de l(cid:146)initiative et l(cid:146)Øvaluation des projets rØalisØs. La liste complŁte des organisations ayant bØnØficiØ d(cid:146)un soutien dans le cadre du programme «Une (cid:226)me pour l(cid:146)Europe» sera transmise directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au SecrØtariat du Parlement. (2000/C 219 E/091) QUESTION (cid:201)CRITE E-2045/99 posØe par Jeffrey Titford (EDD) (cid:224) la Commission (3 novembre 1999) Objet: Liste complŁte des indemnitØs auxquelles a droit le personnel de la Commission La Commission pourrait-elle dresser la liste complŁte des indemnitØs qui sont versØes ou auxquelles ont droit les membres de son personnel en sus de leur traitement?


title: Règlement (CE) nº 2339/1999 de la Commission, du 3 novembre 1999, concernant l'arrêt de la pêche de la baudroie par les navires battant pavillon de la France

eurovoc_concepts:
France
authorised catch
catch quota
fishing area
sea fish
ship's flag

text: 4. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 281/27 RÈGLEMENT (CE) No 2339/1999 DE LA COMMISSION du 3 novembre 1999 concernant l'arrêt de la pêche de la baudroie par les navires battant pavillon de la France LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 2847/93 du Conseil du 12 octobre 1993 instituant un régime de contrôle applicable à la politique commune de la pêche (1), modifié en dernier lieu par le règle- ment (CE) no 2846/98 (2), et notamment son article 21, para- graphe 3, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) le règlement (CE) no 48/1999 du Conseil du 18 décembre 1998 fixant, pour certains stocks et groupes totaux admissibles des les de stocks de poissons, captures pour 1999 et conditions dans certaines lesquelles ils peuvent être pêchés (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1619/1999 de la Commis- sion (4), prévoit des quotas de baudroie pour 1999; afin d'assurer le respect des dispositions relatives aux limitations quantitatives des captures d'un stock soumis à quota, il est nécessaire que la Commission fixe la date à laquelle les captures effectuées par les navires battant pavillon d'un État membre sont réputées avoir épuisé le quota attribué; selon les informations communiquées à la Commission, les captures de baudroie dans les eaux des divisions CIEM VIII c, IX, X; COPACE 34. 1. 1 (zone CE) par des navires battant pavillon de la France ou enregistrés en France ont atteint le quota attribué pour 1999; la France a interdit la pêche de ce stock à partir du 22 juillet il convient dès lors de retenir cette date, 1999; A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les captures de baudroie dans les eaux des divisions CIEM VIII c, IX, X; COPACE 34. 1. 1 (zone CE) effectuées par les navires battant pavillon de la France ou enregistrés en France sont réputées avoir épuisé le quota attribué à la France pour 1999. La pêche de la baudroie dans les eaux des divisions CIEM VIII c, IX, X; COPACE 34. 1. 1 (zone CE) effectuée par des navires battant pavillon de la France ou enregistrés en France est interdite, ainsi que la conservation à bord, le transbordement et le débarquement de ce stock capturé par ces navires après la date d'application de ce règlement. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Il est applicable à partir du 22 juillet 1999. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 3 novembre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 261 du 20. 10. 1993, p. 1. (2) JO L 358 du 31. 12. 1998, p. 5. (3) JO L 13 du 18. 1. 1999, p. 1. (4) JO L 192 du 24. 7. 1999, p. 14


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2347/1999 af 3. november 1999 om udstedelse af eksportlicenser af type A1 for frugt og grøntsager

eurovoc_concepts:
export licence
nut

text: 4. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 281/65 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2347/1999 af 3. november 1999 om udstedelse af eksportlicenser af type A1 for frugt og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 2190/ 96 af 14. november 1996 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96 for så vidt angår eksportre- stitutioner for frugt og grøntsager (1), senest ændret ved forord- ning (EF) nr. 1303/1999 (2), særlig artikel 2, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) De mængder, for hvilke der kan udstedes andre eksport- licenser af type A1 end dem, der ansøges om i forbin- delse med fødevarehjælp, er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1926/1999 (3); betingelserne for, at Kommissionen kan træffe særlige foranstaltninger for at undgå en overskridelse af de mængder, som der kan udstedes licenser af type A1 for, er fastsat i artikel 2 i forordning (EF) nr. 2190/96; i betragtning af de oplysninger, som Kommissionen råder over dags dato, vil disse mængder, nedsat og forhøjet med de i artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2190/96 omhandlede mængder, blive overskredet, hvis der uden begrænsning udstedes licenser af type A1, der er ansøgt om siden den 29. oktober 1999 for afskallede mandler; der bør derfor for dette produkt fastsættes en udstedelsesprocentsats for de mængder, der var ansøgt om den 29. oktober 1999, og ske en afvisning af de ansøgninger om eksportlicenser af type A1, der indgives senere i den samme ansøgningsperiode — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De eksportlicenser af type A1 for afskallede mandler, hvis ansøgning blev indgivet den 29. oktober 1999 efter artikel 1 i forordning (EF) nr. 1926/1999, udstedes i et omfang, der svarer til 34,4 % af de mængder, der er ansøgt om. For ovennævnte produkt afvises de ansøgninger om eksportli- censer af type A1, der indgives efter den 29. oktober og inden den 9. november 1999. Denne forordning træder i kraft den 4. november 1999. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 3. november 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 292 af 15. 11. 1996, s. 12. (2) EFT L 155 af 22. 6. 1999, s. 29. (3) EFT L 238 af 9. 9. 1999, s. 20


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2024/99 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission. Kleinbauern und die Erhaltung des ländlichen Raums.

eurovoc_concepts:
EAGGF
biodiversity
common agricultural policy
economic support
environmental protection
farmer
national agricultural policy
rural development
rural tourism

text: 20. 6. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 170 E/139 f(cid:252)r die von der Kann mir die Kommission nun eine vollst(cid:228)ndige Liste jener Befugnisse vorlegen, Europ(cid:228)ischen Union oder von einem ihrer Vorg(cid:228)nger irgendwann festgelegt wurde, da(cid:223) sie unter der Zust(cid:228)ndigkeit der Nationalstaaten bleiben und niemals auf die Europ(cid:228)ische Union (cid:252)bertragen werden sollen? Antwort von Herrn Prodi im Namen der Kommission (26. November 1999) Die Gemeinschaft verf(cid:252)gt ausschlie(cid:223)lich (cid:252)ber die Befugnisse, die ihr von den Mitgliedstaaten in den Vertr(cid:228)gen (cid:252)bertragen wurden. (2000/C 170 E/167) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2024/99 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (3. November 1999) Betrifft: Kleinbauern und die Erhaltung des l(cid:228)ndlichen Raums Erkennt die Kommission die Rolle der Kleinbauern bei der Erhaltung des l(cid:228)ndlichen Raumes als Ressource sowohl f(cid:252)r die Kommune als auch f(cid:252)r den Fremdenverkehr an? Ist die Kommission nicht der Ansicht, da(cid:223) das Programm zum Schutz der l(cid:228)ndlichen Gebiete und andere l(cid:228)ndliche Entwicklungsprogramme erweitert werden sollten, um sicherzugehen, da(cid:223) die Kleinbauern f(cid:252)r diese Rolle eine angemessene finanzielle Anerkennung erhalten? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (24. November 1999) Die Kommission erkennt die wichtige Rolle der Kleinbauern bei der Bewirtschaftung des l(cid:228)ndlichen Raums, der Erhaltung der Artenvielfalt und beim Umweltschutz an. Gem(cid:228)(cid:223) der Verordnung (EG) 1259/1999 des Rates vom 17. Mai 1999 zur Festlegung von Gemeinschafts- regeln f(cid:252)r Direktzahlungen im Rahmen der Gemeinsamen Agrarpolitik (1) k(cid:246)nnen die Mitgliedstaaten die H(cid:246)he der den Landwirten gew(cid:228)hrten Direktzahlungen entsprechend objektiven Kriterien (cid:228)ndern. Die Mitgliedstaaten k(cid:246)nnen so durch K(cid:252)rzungen verf(cid:252)gbar gewordene Mittel f(cid:252)r bestimmte zus(cid:228)tzliche l(cid:228)ndlichen Entwicklung gem(cid:228)(cid:223) der Verordnung (EG) Ma(cid:223)nahmen im Rahmen der F(cid:246)rderung der 1257/1999 des Rates vom 17. Mai 1999 (cid:252)ber die F(cid:246)rderung der Entwicklung des l(cid:228)ndlichen Raums durch den Europ(cid:228)ischen Ausrichtungs- und Garantiefonds f(cid:252)r die Landwirtschaft (EAGFL) und zur ˜nderung bzw. Aufhebung bestimmter Verordnungen (2) verwenden. Diese Verordnung stellt einen integrierten Ansatz f(cid:252)r die l(cid:228)ndliche Entwicklung dar, bei dem die Anerkennung der multifunktionalen Rolle der Landwirtschaft, und damit implizit der Kleinbauern ein Schl(cid:252)sselelement ist. Sie sieht eine Reihe von Ma(cid:223)nahmen vor, die von den Mitgliedstaaten entsprechend ihren jeweiligen Bed(cid:252)rfnissen durchgef(cid:252)hrt werden k(cid:246)nnen. Da die Mitgliedstaaten die M(cid:246)glichkeit haben, weitere bzw. gegebenenfalls restriktivere Bedingungen f(cid:252)r die Gew(cid:228)hrung der Gemeinschaftsunterst(cid:252)tzung f(cid:252)r die l(cid:228)ndliche Entwicklung fest- zulegen, k(cid:246)nnen einige dieser Ma(cid:223)nahmen auch speziell der Unterst(cid:252)tzung der Kleinbauern dienen. Der Landtourismus ist eine der m(cid:246)glichen Ma(cid:223)nahmen, die von den Mitgliedstaaten in ihren Programmen zur l(cid:228)ndlichen Entwicklung beschlossen werden k(cid:246)nnen, um die Umstrukturierung des l(cid:228)ndlichen Raums und die Diversifizierung seiner Wirtschaft zu f(cid:246)rdern. (1) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999. (2000/C 170 E/168) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2026/99 von Caroline Jackson (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Organophosphat-Desinfektionsb(cid:228)der f(cid:252)r Schafe (3. November 1999) Kann die Kommission angeben, ob die EU Forschungsprojekte (cid:252)ber die Auswirkungen von Organo- phosphat-Desinfektionsb(cid:228)dern f(cid:252)r Schafe auf die menschliche Gesundheit mitfinanziert, und ob es Pl(cid:228)ne gibt, solche Desinfektionsb(cid:228)der zu verbieten oder die Sicherheitsma(cid:223)nahmen im Umgang mit diesen B(cid:228)dern zu verst(cid:228)rken?


title: Ehdotus: neuvoston päätös yhteisön osallistumisesta tietojen keruusta jäsenvaltioille aiheutuneiden menojen rahoitukseen sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa tukevien tutkimusten ja pilottihankkeiden rahoittamisesta

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
common fisheries policy
data collection
fishery resources

text: 29. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 56 E/29 Ehdotus neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseksi yhteis(cid:246)n osallistumisesta tietojen keruusta j(cid:228)senvaltioille aiheutu- neiden menojen rahoitukseen sek(cid:228) yhteist(cid:228) kalastuspolitiikkaa tukevien tutkimusten ja pilottihank- keiden rahoittamisesta (2000/C 56 E/09) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(1999) 551 lopull. (cid:151) 1999/0224(CNS) (Komission esitt(cid:228)m(cid:228) 3 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1999) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, 6) Taloudellista tukea olisi my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) tutkimukseen, joka koskee mahdollisuutta laajentaa olennaisten tietojen keruuta ja hallintoa koskevan yhteis(cid:246)n kehyksen soveltamisalaa ja t(cid:228)m(cid:228)n laajentamisen hy(cid:246)dyllisyytt(cid:228). 7) YKP:n kehitt(cid:228)miseksi tarvittavia pilottihankkeita ja tutki- taloudellisten ja bio- muksia on voitava tukea erityisesti ekonomisten analyysien, ylikapasiteetin poistamiseen ja eh- k(cid:228)isyyn liittyvien t(cid:246)iden sek(cid:228) kalastuksen, vesiviljelyn ja ve- sien ekosysteemin kehityksen v(cid:228)listen suhteiden osalta. sek(cid:228) katsoo seuraavaa: 8) T(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen nojalla rahoitettujen toimien moitteeton sujuminen on taattava. 1) Kalavarojen tilaa ja sen taloudellisia seurauksia on tarpeen arvioida s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti, kuten yhteis(cid:246)n kalastus- ja vesivilje- lyj(cid:228)rjestelm(cid:228)n perustamisesta 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3760/92 (1), sellai- sena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1181/98 (2), 16 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n. 9) On t(cid:228)smennett(cid:228)v(cid:228) s(cid:228)(cid:228)dettyjen menojen tukikelpoisuutta koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, yhteis(cid:246)n rahoitusosuuden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja my(cid:246)n- t(cid:228)misedellytykset, ON TEHNYT T˜M˜N P˜˜T(cid:214)KSEN: 2). p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228). kuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o. /1999 otetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n yhteisen kalastuspolitii- kan (YKP) tueksi yhteis(cid:246)n kehys olennaisten tietojen keruuta ja hallintaa varten. 1 artikla Yhteis(cid:246) voi my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) taloudellista tukea t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 1. s(cid:228)(cid:228)detyin ehdoin siin(cid:228) tarkoitettuihin toimiin. 3) Koska j(cid:228)senvaltiot suorittavat yhteis(cid:246)n etua koskevan teht(cid:228)- v(cid:228)n huolehtimalla tietojen keruusta, silt(cid:228) osin kuin n(cid:228)iden tietojen avulla yhteis(cid:246)n kalavaroja voidaan hallinnoida pa- remmin, ja koska ohjelmien toteutus kuuluu j(cid:228)senvaltioille, niille on annettava yhteis(cid:246)n rahoitusta er(cid:228)isiin YKP:n tote- uttamiseksi ker(cid:228)tt(cid:228)vien tietojen keruuseen ja hallintoon liit- tyviin menoihin. 4) Komission toimet YKP:n toteuttamiseksi tarvittavien tietojen keruun tukemiseksi KOR:n innovatiivisista toimista rahoitet- tavien vuosittaisten ehdotuspyynt(cid:246)jen avulla ovat nyt vak- joten ne on syyt(cid:228) vahvistaa rahoitusn(cid:228)kymien otsake aita, 3:n yhteydess(cid:228) monivuotiselle perustalle. 5) Kalastusta koskevien perustietojen keruu- ja k(cid:228)sittelymene- telmi(cid:228) on vertailtava ja niit(cid:228) on pyritt(cid:228)v(cid:228) parantamaan, ja tulosten laatua on analysoitava ja arvioitava s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti. (1) EYVL L 389, 31. 12. 1992. (2) EYVL L 164, 9. 6. 1998, s. 1. 2. Niiden toimien osalta, joiden rahoitukseen aiotaan osallis- tua, tehd(cid:228)(cid:228)n vuosiksi 2000(cid:150)2005 maakohtainen yhteis(cid:246)n ra- hoitussuunnitelma. Budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) vuosittaiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat rahoitusn(cid:228)kymien rajoissa. I OSASTO OLENNAISTEN TIETOJEN KERUUTA JA HALLINTOA KOSKE- VASSA YHTEIS(cid:214)N KEHYKSESS˜ AIHEUTUNEET MENOT 2 artikla T(cid:228)m(cid:228)n osaston soveltamisalaan kuuluvat joiden 1. s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisest(cid:228) keruusta s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n asetuksen (EY) N:o. /1999 1 artiklassa (olennaisten tietojen keruuta ja hallintoa koskeva yhteis(cid:246)n kehys). tiedot, 2. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n tukikelpoisiin menoi- hin, joita j(cid:228)senvaltioille aiheutuu 1 p(cid:228)iv(cid:228)n tammikuuta 2000 ja 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 2005 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana. Ainoastaan liit- teess(cid:228) mainitut menot ovat tukikelpoisia. C 56 E/30 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 2. 2000 3 artikla 5 artikla Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on enint(cid:228)(cid:228)n: J(cid:228)senvaltiolle ohjelman kullekin soveltamisvuodelle my(cid:246)n- 1. netty rahoitusosuus maksetaan kahdessa er(cid:228)ss(cid:228): (cid:151) 50 prosenttia asetuksen (EY) N:o. /1999 (olennaisten tie- tojen keruuta ja hallintoa koskeva yhteis(cid:246)n kehys) 5 artik- lassa tarkoitetuista v(cid:228)himm(cid:228)isohjelmista aiheutuvien tuki- kelpoisten julkisten menojen kustannuksista, (cid:151) 35 prosenttia asetuksen (EY) N:o. /1999 (olennaisten tie- tojen keruuta ja hallintoa koskeva yhteis(cid:246)n kehys) 5 artik- lassa tarkoitetuista laajennetuista ohjelmista aiheutuvien tu- kikelpoisten julkisten lis(cid:228)menojen kustannuksista. Laajen- nettuun ohjelmaan liittyvien toimien rahoitukseen voidaan osallistua vain, jos j(cid:228)senvaltio noudattaa t(cid:228)ysin yhteis(cid:246)n v(cid:228)himm(cid:228)isohjelmaa koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ja jos t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen mukaisia yhteis(cid:246)n vuosittaisia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja ei ole k(cid:228)ytetty kokonaan yhteis(cid:246)n v(cid:228)himm(cid:228)isohjelman rahoituk- seen. 4 artikla J(cid:228)senvaltioiden, 1. jotka haluavat saada yhteis(cid:246)n rahoituso- suuden, on toimitettava komissiolle viimeist(cid:228)(cid:228)n 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 2000: (cid:151) asetuksen (EY) N:o. /1999 (olennaisten tietojen keruuta ja hallintoa koskeva yhteis(cid:246)n kehys) 6 artiklassa m(cid:228)(cid:228)ritelty kansallinen ohjelma, (cid:151) arvio vuosittaisista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoista, joille ne haluavat yhtei- s(cid:246)n taloudellista tukea 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna ajanjaksona. 2. Jokaisen j(cid:228)senvaltion on toimitettava komissiolle ennen kunkin vuoden 31 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) toukokuuta vuodesta 2001 alkaen: (cid:151) rahoituskertomus, jossa verrataan edelt(cid:228)v(cid:228)n kalenterivuoden arvioituja ja toteutuneita menoja, (cid:151) tarvittaessa ajantasaistettu versio kuluvan vuoden ja tulevien vuosien asetuksen (EY) N:o. /1999 (olennaisten tietojen keruuta ja hallintoa koskeva yhteis(cid:246)n kehys) 6 artiklan 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritellyst(cid:228) kansallisesta ohjelmasta. Komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden toimittamien tietojen pe- 3. rusteella vuosittain a) arvioitujen menojen tukikelpoisuudesta, b) yhteis(cid:246)n rahoitusosuudesta. 4. Komission tekem(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset rahoitusosuuden my(cid:246)nt(cid:228)mi- sest(cid:228) merkitsev(cid:228)t menoihin sitoutumista talousarvion mukaises- ti. a) 50 prosenttia kun tukihakemus on hyv(cid:228)ksytty, b) loppum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) sen j(cid:228)lkeen, kun komissiolle on toimitettu j(cid:228)- senvaltion menojen vuosittaiset korvaushakemukset ja ko- missio on hyv(cid:228)ksynyt 4 artiklan 2 kohdassa s(cid:228)(cid:228)detyn rahoi- tuskertomuksen ja 2 kohdassa s(cid:228)(cid:228)detyn teknisen kertomuk- sen. 2. J(cid:228)senvaltioiden on toimitettava viimeist(cid:228)(cid:228)n kunkin ohjel- man soveltamisvuotta seuraavan vuoden 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) touko- kuuta (cid:151) toiminnasta vuosikertomus, jossa esitet(cid:228)(cid:228)n yksityiskohtai- sesti, miten v(cid:228)himm(cid:228)isohjelmia ja laajennettuja ohjelmia laadittaessa vahvistettuihin tavoitteisiin on p(cid:228)(cid:228)sty, (cid:151) tositteet sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228) korvaushakemuksensa edelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) kalente- rivuonna toteutuneista menoista. 3. J(cid:228)senvaltioiden on korvaushakemusta j(cid:228)tt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n toteutet- tava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen ja todistaak- seen, ett(cid:228) (cid:151) 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mu- kaan toteutetut toimet ja toteutuneet menot ovat komission hyv(cid:228)ksym(cid:228)n ohjelman mukaiset, (cid:151) ne t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) ja erityisesti liitteess(cid:228) vahvis- tetut edellytykset, (cid:151) sopimuksia teht(cid:228)ess(cid:228) on noudatettu julkisia hankintoja kos- kevaa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). 6 artikla 1. Komission edustajat voivat tarkastaa paikalla muun mu- assa pistokokein t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaisesti rahoitetut toimet ja tutkia valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t ja -toimenpiteet, jotka kansalliset viranomaiset ovat ottaneet k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n est(cid:228)(cid:228)kseen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jenvastai- suudet ja asettaakseen niist(cid:228) seuraamuksia ja tarvittaessa peri- (cid:228)kseen takaisin s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jenvastaisuuden vuoksi menetetyt varat. 2. Komissio voi tehd(cid:228) kaikki tarpeellisiksi katsomansa tar- kastukset varmistaakseen niiden edellytysten noudattamisen ja teht(cid:228)vien toteuttamisen, jotka asetetaan t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) ko- mission t(cid:228)ss(cid:228) tarkoituksessa nime(cid:228)mi(cid:228) edustajia avustaville j(cid:228)- senvaltioille. 29. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 56 E/31 7 artikla 1. Asetuksen (EY) N:o. /1999 (olennaisten tietojen keruuta ja hallintoa koskeva yhteis(cid:246)n kehys) 9 artiklan 2 kohdan mu- kaisessa kertomuksessa, jonka komissio laatii viimeist(cid:228)(cid:228)n 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 2002, arvioidaan tehtyjen t(cid:246)iden kustan- nustehokkuussuhde. 2. Komissio tutkii t(cid:228)m(cid:228)n kertomuksen perusteella, onko ai- heellista mukauttaa t(cid:228)t(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) tai parantaa sen soveltamista. II OSASTO TUTKIMUKSET JA PILOTTIHANKKEET 8 artikla 1. 2. Komissio voi toteuttaa tutkimuksia ja pilottihankkeita. Ne voivat koskea seuraavia aloja: a) tutkimukset ja metodologiset hankkeet, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n opti- moimaan ja standardoimaan asetuksen (EY) N:o. /1999 (olennaisten tietojen keruuta ja hallintoa koskeva yhteis(cid:246)n kehys) 1 artiklassa m(cid:228)(cid:228)ritellyt tietojen keruu- ja hallintome- netelm(cid:228)t, b) tietojen keruuta koskevat esiselvityshankkeet asetuksen (EY) N:o. /1999 (olennaisten tietojen keruuta ja hallintoa kos- keva yhteis(cid:246)n kehys) 9 artiklan 3 kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritellyill(cid:228) aloilla, c) taloudelliset ja bioekonomiset analyysit ja simulaatiot, jotka liittyv(cid:228)t YKP:n nojalla suunniteltuihin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiin ja YKP:n vaikutusten arviointiin, d) saaliskapasiteetin, pyyntiponnistuksen ja kalastuskuolleisuu- den v(cid:228)listen suhteiden analyysi, e) YKP:n soveltamista koskevan valvonnan parantaminen erityi- sesti kustannustehokkuussuhteen kannalta, f) kalastustoiminnan ja vesiviljelyn ja veden ekosysteemien v(cid:228)- listen suhteiden arviointi ja hallitseminen. 3. Tutkimukset ja pilottihankkeet eiv(cid:228)t voi koskea toimia, a) joihin voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) rahoitusta tutkimuksen viidennest(cid:228) puiteohjelmasta, b) jotka kuuluvat t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen I osaston soveltamisalaan, c) joita koskee rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- sist(cid:228) annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) 21 ja 22 artikla. Komissio julkaisee vuosittain luettelon n(cid:228)iden tutkimusten 4. ja pilottihankkeiden ensisijaisista aiheista. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on tutkimusten ja pilottihankkei- 5. den osalta enint(cid:228)(cid:228)n seuraavien suuruinen: a) ehdotuspyynn(cid:246)n johdosta toteutetut toimet: komissio voi my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) taloudellista tukea enint(cid:228)(cid:228)n 50 prosenttia tukikel- poisista kokonaiskustannuksista. Korkeakouluilla ja tutki- joiden kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukainen muslaitoksilla, tilinpito edellytt(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)kulujen kirjaamista, on mahdollisuus esitt(cid:228)(cid:228) ehdotuksia, jotka voivat kattaa jopa 100 prosenttia hankkeesta aiheutuvista muista kuluista, b) komission aloitteesta muut kuin ehdotuspyynn(cid:246)n johdosta toteutetut tutkimukset ja pilottihankkeet: 100 prosenttia tu- kikelpoisista menoista. Edell(cid:228) 2 kohdan c ja f alakohdan mukaan toteutettujen 6. tutkimusten ja pilottihankkeiden kokonaisrahoitus ei voi olla yli (15 prosenttia) t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaisesti rahoitettavien toi- mien osalta sallittavista vuosittaisista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoista. III OSASTO YLEISET S˜˜NN(cid:214)KSET 9 artikla Rahoitusta voivat saada 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi ajankohdaksi komission aloitteesta my(cid:246)s 1. tekniseen ja hallinnolliseen apuun liittyv(cid:228)t menot; toimista on oltava hy(cid:246)ty(cid:228) sek(cid:228) komissiolle ett(cid:228) toimen edunsaajille eiv(cid:228)tk(cid:228) ne saa kuulua pysyviin julkisiin palveluihin; toimien on liitytt(cid:228)v(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen I ja II osastossa tarkoitettujen ohjelmien tai hankkeiden m(cid:228)(cid:228)rittelyyn, valmisteluun, hallin- toon, seurantaan, tarkastukseen ja valvontaan 2. t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen I ja II osastossa tarkoitettujen kansallisten ohjelmien, tutkimusten ja pilottihankkeiden avulla saatujen tulosten levitt(cid:228)mistoimiin liittyv(cid:228)t kulut. 10 artikla T(cid:228)t(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) sovelletaan [asetuksen (EY) N:o. /1999 (olen- naisten tietojen keruuta ja hallintoa koskeva yhteis(cid:246)n kehys) voimaantulop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228)]. 11 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu kaikille j(cid:228)senvaltioille. (1) EYVL L 161, 26. 6. 1999, s. 1. C 56 E/32 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 2. 2000 LIITE YHTEIS(cid:214)N OHJELMIIN LIITTYV˜T TUKIKELPOISET MENOT Tukikelpoisia menoja ovat ainoastaan edunsaajalle ja osallistujille hankkeen tosiasiallisen aloitusp(cid:228)iv(cid:228)n ja p(cid:228)(cid:228)ttymisen v(cid:228)lisen(cid:228) aikana tosiasiallisesti aiheutuneet menot, jotka ovat v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) t(cid:246)iden suorittamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta t(cid:228)m(cid:228)n liitteen 4 kohdan soveltamista. Tukikelpoisiin menoihin voivat kuulua kokonaan tai osittain seu- raavat menoluokat: (cid:151) henkil(cid:246)st(cid:246)menot (cid:151) matkakulut (cid:151) koneet ja laitteet (cid:151) kulutushy(cid:246)dykkeet (cid:151) atk-kulut (cid:151) muut menot t(cid:228)m(cid:228)n liitteen 6 kohdan mukaisesti. 1. Henkil(cid:246)st(cid:246)menot 1. 1 Henkil(cid:246)st(cid:246)menot vastaavat tuntim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), jonka yksinomaan tieteellinen tai tekninen henkil(cid:246)st(cid:246) on tosiasiallisesti k(cid:228)ytt(cid:228)nyt hankkeeseen. 1. 2 Henkil(cid:246)st(cid:246)menot hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n tosiasiallisesti ty(cid:246)h(cid:246)n k(cid:228)ytetyn ajan mukaan ja lasketaan seuraavien mukaisesti: (cid:151) todelliset ty(cid:246)voimakustannukset (palkat, sosiaalimaksut, sosiaaliturvamaksut, el(cid:228)kemaksut) tai (cid:151) keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset ty(cid:246)voimakustannukset kyseisen edunsaajan tai osanottajan k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti, jos t(cid:228)m(cid:228)n keskiarvo ei poikkea merkitsev(cid:228)sti todellisista ty(cid:246)voimakustannuksista. 1. 3 Henkil(cid:246)st(cid:246)n ohjelmaan k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228), menoihin laskettu aika on merkitt(cid:228)v(cid:228) rekisteriin (ty(cid:246)aikakortteihin), ja hankkeen vastuuhenkil(cid:246)n tai muun ohjelman parissa ty(cid:246)skentelev(cid:228)n toimivaltaisen esimiehen on v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kerran kuussa varmennettava n(cid:228)m(cid:228) merkinn(cid:228)t. 2. Matkakulut 2. 1 Matkakulut lasketaan edunsaajan tai osanottajien sis(cid:228)isten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti; Euroopan unionin ulkopuolelle teht(cid:228)v(cid:228)t matkat on etuk(cid:228)teen hyv(cid:228)ksytett(cid:228)v(cid:228) komissiolla. 3. Koneet ja laitteet 3. 1 Koneisiin ja laitteisiin liittyv(cid:228)t menot koskevat ohjelman tosiasiallisen alkamisp(cid:228)iv(cid:228)n j(cid:228)lkeen tai kuuden sit(cid:228) edelt(cid:228)v(cid:228)n kuukauden aikana tapahtunutta sellaisten koneiden ja laitteiden ostoa tai valmistusta, (cid:151) joiden odotettavissa oleva k(cid:228)ytt(cid:246)ik(cid:228) ei ole lyhyempi kuin ohjelman t(cid:246)iden kesto, (cid:151) jotka kuuluvat koordinoijan tai osanottajan kone- ja laitevarastoon, (cid:151) jota pidet(cid:228)(cid:228)n varoina edunsaajan tai osanottajan menetelmien, s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen ja kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti. 3. 2 Tukikelpoisia menoja laskettaessa koneiden ja laitteiden odotettavissa olevaksi k(cid:228)ytt(cid:246)i(cid:228)ksi katsotaan alle 10 000 euroa arvoltaan olevien atk-laitteiden osalta 36 kuukautta ja muiden koneiden ja laitteiden osalta 60 kuukautta. Hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) riippuu koneen tai laitteen odotettavissa olevasta k(cid:228)ytt(cid:246)i(cid:228)st(cid:228) suhteessa ohjelman kestoon, jos kyseisen summan laskemisessa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) ajanjakso alkaa ohjelman tosiasiallisena alkamisp(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tai koneen tai laitteen ostop(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228), ja p(cid:228)(cid:228)ttyy ohjelman p(cid:228)(cid:228)ttymisp(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228). Huomioon on otettava my(cid:246)s laitteiden k(cid:228)ytt(cid:246)aste kyseisen(cid:228) aikana. jos se on tosiasiallista alkamisp(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) my(cid:246)h(cid:228)isempi, 3. 3 Jokaisesta laite- tai koneostosta on liitett(cid:228)v(cid:228) tulojen ja menojen yhteenvetoon oikeaksi todistettu j(cid:228)ljenn(cid:246)s, ja toimitettava komissiolle. 29. 2. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 56 E/33 4. Kulutushy(cid:246)dykkeet 4. 1 Kulutushy(cid:246)dykkeisiin liittyv(cid:228)t menot koskevat sellaisten hy(cid:246)dykkeiden tai tuotteiden ostoa, valmistusta, korjausta tai k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), (cid:151) joiden odotettavissa oleva k(cid:228)ytt(cid:246)ik(cid:228) on lyhyempi kuin ohjelman t(cid:246)iden kesto ja (cid:151) jotka eiv(cid:228)t kuulu koordinoijan tai osanottajan kone- ja laitevarastoon, tai (cid:151) joita ei pidet(cid:228) varoina edunsaajan tai osanottajan menetelmien, s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen ja kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti. 5. ATK-Menot 5. 1 Menot, jotka liittyv(cid:228)t ohjelmistojen ja tietokantojen k(cid:228)ytt(cid:246)mahdollisuuksien laatimiseen ja toimittamiseen j(cid:228)senval- tioille. 6. Ulkopuolinen apu/alihankinta ja/tai muut menot 6. 1 Alihankinta/ulkopuolinen apu (tavanomaiset, ei-innovatiiviset palvelut tai matkat, jotka suoritetaan edunsaajalle tai kumppanille, joka ei itse pysty sit(cid:228) tekem(cid:228)(cid:228)n) tai muu ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen tai odottamaton meno, joka ei kuulu mihink(cid:228)(cid:228)n edell(cid:228) esitetyist(cid:228) luokista, voidaan sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) ohjelmaan vain komission etuk(cid:228)teisluvalla. 6. 2 Euroopan unionin ulkopuoliset maat voivat osallistua kansalliseen ohjelmaan alihankkijana komission kirjallisella suostumuksella, jos niiden osallistuminen on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) tai hy(cid:246)dyllist(cid:228) yhteis(cid:246)n ohjelmien toteuttamiselle. 7. Menot, joita ei hyv(cid:228)ksyt(cid:228) 7. 1 J(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) lueteltuja menoja ei katsota tukikelpoisiksi kustannuksiksi, jotka voitaisiin peri(cid:228) komissiolta suoraan tai v(cid:228)lillisesti: (cid:151) voittomarginaali, (cid:151) kohtuuttomat menot, (cid:151) jakelukustannukset sek(cid:228) markkinointi- ja myynninedist(cid:228)miskustannukset, jotka on tarkoitettu edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tuot- teita tai kaupallista toimintaa, (cid:151) mahdollisten tulevien riskien varalle tehdyt varaukset, (cid:151) sijoitetun p(cid:228)(cid:228)oman tuotto ja korot, (cid:151) ep(cid:228)varmat saatavat, (cid:151) edustuskulut lukuun ottamatta sellaisia, joita komissio pit(cid:228)(cid:228) ehdottoman tarpeellisina tukisopimuksessa m(cid:228)(cid:228)- riteltyjen t(cid:246)iden suorittamiseksi ja jotka se on hyv(cid:228)ksynyt, (cid:151) ulkopuolisten rahoittajien rahoittamiin muihin hankkeisiin liittyv(cid:228)t kustannukset, (cid:151) tukisopimuksessa m(cid:228)(cid:228)riteltyjen t(cid:246)iden tulosten suojaamiseen liittyv(cid:228)t kulut, (cid:151) v(cid:228)lilliset kustannukset kuten hallinto, tukihenkil(cid:246)st(cid:246), toimistotarvikkeet, infrastruktuuri, laitteistot ja palvelut, (cid:151) kaikin tavoin vastineettomat, takaisin maksetut tai korvatut alv:t ja muut maksut, verot tai tullit


title: Verordening (EG) nr. 2332/1999 van de Commissie van 3 november 1999 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie bij uitvoer van witte suiker voor de veertiende deelinschrijving in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1489/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

text: L 281/6 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 4. 11. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 2332/1999 VAN DE COMMISSIE van 3 november 1999 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie bĳ uitvoer van witte suiker voor de veertiende deelinschrĳving in het kader van de inschrĳving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1489/1999 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 2038/1999 van de Raad van 13 september 1999 houdende een gemeenschappelĳke orde- ning der markten in de sector suiker (1), met name op artikel 18, lid 5, tweede alinea, onder b), situatie en de te verwachten ontwikkeling van de suiker- markt in de Gemeenschap en daarbuiten; (3) (4) na onderzoek van de offertes moeten de in artikel 1 bedoelde bepalingen worden vastgesteld voor de veer- tiende deelinschrĳving; de in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in over- eenstemming met het advies van het Comité van beheer voor suiker, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) krachtens Verordening (EG) nr. 1489/1999 van de Commissie van 7 juli 1999 betreffende een permanente inschrĳving voor de vaststelling van heffingen en/of restituties bĳ uitvoer van witte suiker (2), worden deelin- schrĳvingen gehouden voor de uitvoer van deze suiker; overeenkomstig de bepalingen van artikel 9, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1489/1999 naar gelang van het geval, wordt een maximumbedrag van de restitutie bĳ uitvoer vastgesteld voor de betrokken deelinschrĳving, waarbĳ met name rekening wordt gehouden met de HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de veertiende deelinschrĳving voor witte suiker, gehouden krachtens Verordening (EG) nr. 1489/1999, wordt het maxi- mumbedrag van de restitutie bĳ uitvoer vastgesteld op 51,910 EUR/100 kg. Deze verordening treedt in werking op 4 november 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 3 november 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 252 van 25. 9. 1999, blz. 1. (2) PB L 172 van 8. 7. 1999, blz. 27


title: PREGUNTA ESCRITA E-2036/99 de Glyn Ford (PSE) a la Comisión. Knorr Bremse y las subvenciones europeas.

eurovoc_concepts:
EU financing
France
Germany
Hungary
Italy
State aid
United Kingdom
industrial enterprise
job creation
job cuts
transfer of businesses
vehicle parts

text: C 46 E/2 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 13. 2. 2001 Todos los pagos de la Comisi(cid:243)n se basan en los objetivos f(cid:237)sicos recogidos en la decisi(cid:243)n. No se ha producido, por lo tanto, ninguna duplicaci(cid:243)n de ayudas para el mismo gasto. La primera fase del proyecto se termin(cid:243) con arreglo al calendario fijado en la decisi(cid:243)n de cofinanciaci(cid:243)n. Las plazas de aparcamiento estaban previstas en la decisi(cid:243)n inicial para impedir el estacionamiento de los veh(cid:237)culos en las zonas protegidas. La reconstrucci(cid:243)n del muro de recinto del parque, prevista en la segunda fase del proyecto, estÆ en gran parte terminada. La prohibici(cid:243)n de circular en las v(cid:237)as que atraviesan el Parque de la Casa de Campo no se propuso en ninguna de las dos fases del proyecto. (2001/C 46 E/002) PREGUNTA ESCRITA E-2036/99 de Glyn Ford (PSE) a la Comisi(cid:243)n (3 de noviembre de 1999) Asunto: Knorr Bremse y las subvenciones europeas Knorr Bremse ha anunciado el despido de varios cientos de trabajadores en Kingswood, Bristol (RU), con objeto de transferir trabajo a sus fÆbricas de Francia, Italia o Alemania y Hungr(cid:237)a. ¿Puede la Comisi(cid:243)n informar de si esta empresa ha solicitado algœn tipo de ayuda financiera, o si se le han concedido fondos para crear puestos de trabajo en Francia, Italia o Alemania, o en Hungr(cid:237)a a travØs de los programas TACIS y PHARE? Respuesta complementaria del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de mayo de 2000) De acuerdo con la informaci(cid:243)n facilitada por la misi(cid:243)n del Fondo Social Europeo en Francia, la sucursal Knorr Dahl Freinage, ubicada en Lisieux (Baja Normand(cid:237)a), recibi(cid:243) en 1997 y 1998, al amparo del objetivo no 4, una ayuda para formaci(cid:243)n (mejora de las cualificaciones en diversos Æmbitos) por importe de 909 000 FRF. En respuesta a la pregunta de Su Seæor(cid:237)a, cabe seæalar que esta ayuda no estaba destinada a la creaci(cid:243)n de empleo. En Alemania, la sociedad Hasse & Wrede GmbH, filial de Knorr Bremse AG ubicada en Berl(cid:237)n, recibi(cid:243) un importe de 533 000 DEM para inversiones en maquinar(cid:237)a y equipos, principalmente con vistas a preservar los puestos de trabajo existentes en la empresa. En Italia no ha habido cofinanciaci(cid:243)n comunitaria alguna en favor de dicha sociedad. A juzgar por la informaci(cid:243)n de que dispone la Comisi(cid:243)n, Knorr Bremse no ha solicitado ni recibido en ningœn momento ayuda comunitaria a travØs del programa PHARE en Hungr(cid:237)a, pa(cid:237)s que queda, por otra parte, excluido del programa TACIS. Finalmente, la sociedad Knorr Bremse no ha disfrutado de financiaci(cid:243)n alguna a travØs de las iniciativas comunitarias ADAPT o EMPLOI. (2001/C 46 E/003) PREGUNTA ESCRITA E-2629/99 de Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) y Gian Gobbo (TDI) a la Comisi(cid:243)n (12 de enero de 2000) Asunto: Participaci(cid:243)n del Presidente de la Comisi(cid:243)n, Romano Prodi, a la Cumbre internacional de la Izquierda El sÆbado 20 y el domingo 21 de noviembre de 1999, Romano Prodi ha participado en el Cumbre internacional de dirigentes de la Izquierda, en calidad de Presidente de la Comisi(cid:243)n Europea, junto con Jospin, D(cid:146)Alema, Clinton, Blair y otros


title: PERGUNTA ESCRITA E-2028/99 apresentada por Pedro Marset Campos (GUE/NGL) à Comissão. Instalação de torres de telefonia móvel em núcleos urbanos e suas repercussões na saúde.

text: 18. 7. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 203 E/119 Resposta do ComissÆrio Patten em nome da Comissªo (1 de Dezembro de 1999) A Comissªo apoia plenamente a aplica(cid:231)ªo cont(cid:237)nua e coerente da posi(cid:231)ªo comum da Uniªo relativamente (cid:224) Birm(cid:226)nia/Myanmar, tendo em conta as viola(cid:231)ıes persistentes dos direitos humanos neste pa(cid:237)s. A posi(cid:231)ªo comum (cid:129) adoptada em Outubro de 1996 (cid:129) confirmava as medidas jÆ adoptadas na altura, ou seja, a expulsªo do pessoal militar das representa(cid:231)ıes diplomÆticas da Birm(cid:226)nia/Myanmar nos Estados- -membros da UE e a retirada de todo o pessoal militar das representa(cid:231)ıes diplomÆticas no pa(cid:237)s, um embargo sobre as armas, as muni(cid:231)ıes e o equipamento militar e a suspensªo da ajuda nªo humanitÆria e da assistŒncia bilateral aos programas de desenvolvimento. A posi(cid:231)ªo comum adoptava igualmente medidas suplementares sobre a interdi(cid:231)ªo da emissªo de vistos de entrada aos membros dirigentes do Conselho para o Restabelecimento da Lei e da Ordem (SLORC), (cid:224)s altas patentes das for(cid:231)as armadas ou das for(cid:231)as de seguran(cid:231)a e respectivas fam(cid:237)lias, bem como a suspensªo das visitas governamentais bilaterais de alto n(cid:237)vel (ministros e funcionÆrios). Esta posi(cid:231)ªo comum foi refor(cid:231)ada em Outubro de 1998 com o alargamento da interdi(cid:231)ªo de emissªo de vistos aos vistos de tr(cid:226)nsito e a aplica(cid:231)ªo desta medida (cid:224)s autoridades birmanas responsÆveis pelo sector do turismo. Em 11 de Outubro o Conselho decidiu prorrogar a posi(cid:231)ªo comum por um per(cid:237)odo de seis meses. Para alØm disso, um inquØrito levado a cabo em conformidade com o Regulamento(CE) no 3281/94 do Conselho, de 19 de Dezembro de 1994 e relativo a um regime plurianual de preferŒncias generalizadas para o per(cid:237)odo 1995-1998 aplicÆvel a certos produtos industriais originÆrios de pa(cid:237)ses em desenvolvi- mento (1) confirmou que as autoridades da Birm(cid:226)nia/Myanmar recorrem de forma sistemÆtica aos trabalhos for(cid:231)ados, nªo somente para as opera(cid:231)ıes de ordem militar, mas igualmente para a edifica(cid:231)ªo de infra- -estruturas para utiliza(cid:231)ªo civil ou militar. A Comissªo recomendou a retirada do benef(cid:237)cio das preferŒncias pautais concedidas (cid:224) Birm(cid:226)nia pelo regulamento acima referido. O regulamento do Conselho que aplica esta recomenda(cid:231)ªo entrou em vigor em Maio de 1997 e permanece em vigor. (1) JO L 348 de 31. 12. 1994. (2000/C 203 E/151) PERGUNTA ESCRITA E-2028/99 apresentada por Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (3 de Novembro de 1999) Objecto: Instala(cid:231)ªo de torres de telefonia m(cid:243)vel em nœcleos urbanos e suas repercussıes na saœde Em determinados nœcleos urbanos de Espanha, como, por exemplo, no munic(cid:237)pio de Uni(cid:243)n, em Mœrcia, registou-se um grande alarme da popula(cid:231)ªo em torno da localiza(cid:231)ªo de torres ou esta(cid:231)ıes de telefonia m(cid:243)vel e (cid:224)s suas eventuais repercussıes na saœde dos cidadªos. Tendo em conta a pergunta escrita E-1788/98 (1) e a proposta de recomenda(cid:231)ªo do Conselho apresentado pela Comissªo COM(98) 268 final relativa (cid:224) limita(cid:231)ªo da exposi(cid:231)ªo da popula(cid:231)ªo aos campos electro- magnØticos 0 Hz (cid:129) 300 GHz, 1. Tem a Comissªo conhecimento desta situa(cid:231)ªo de alarme registada na popula(cid:231)ªo espanhola? 2. Nªo considera a Comissªo que a existŒncia de torres de telefonia m(cid:243)vel em nœcleos urbanos sem medidas de protec(cid:231)ªo e/ou de isolamento Ø prejudicial para a saœde? 3. Pode a Comissªo prestar informa(cid:231)ıes sobre a actual situa(cid:231)ªo da referida proposta de recomenda(cid:231)ªo do Conselho, bem como da legisla(cid:231)ªo actualmente existente relativa (cid:224) exposi(cid:231)ªo dos cidadªos (cid:224)s radia(cid:231)ıes electromagnØticas e ao seu seguimento nos Estados-membros? (1) JO C 50 de 22. 2. 1999, p. 93. C 203 E/120 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 18. 7. 2000 Resposta do ComissÆrio Byrne em nome da Comissªo (20 de Dezembro de 1999) A Comissªo tomou nota da preocupa(cid:231)ªo existente em rela(cid:231)ªo aos poss(cid:237)veis efeitos nocivos sobre a saœde dos campos electromagnØticos. Em 9 de Mar(cid:231)o de 1999, o Conselho e o Parlamento adoptaram a Directiva 1999/5/CE relativa aos equipamentos de rÆdio e equipamentos terminais de telecomunica(cid:231)ıes e ao reconhecimento mœtuo da sua conformidade (1). A referida directiva, estabelece os requisitos para a comercializa(cid:231)ªo e coloca(cid:231)ªo em servi(cid:231)o dos transmissores de rÆdio; assim, prevŒ que os Estados-membros possam restringir o seu funcionamento por razıes de saœde pœblica, impondo, por exemplo, determinadas dist(cid:226)ncias m(cid:237)nimas entre o transmissor e o pœblico. Em 8 de Junho de 1999, o Conselho adoptou a Recomenda(cid:231)ªo 1999/519/CE proposta pela Comissªo relativa (cid:224) limita(cid:231)ªo da exposi(cid:231)ªo da popula(cid:231)ªo aos campos electromagnØticos (0 Hz (cid:129) 300 GHz) (2). Esta recomenda(cid:231)ªo considera o parecer cient(cid:237)fico da Comissªo Internacional para a Protec(cid:231)ªo Contra as Radia(cid:231)ıes Nªo Ionizantes, apoiada pelo ComitØ Cient(cid:237)fico Director da Comissªo, no que se refere aos efeitos comprovados sobre a saœde suscept(cid:237)veis de resultar da exposi(cid:231)ªo a campos electromagnØticos. Neste contexto, deverÆ considerar-se que a investiga(cid:231)ªo exaustiva realizada na Europa atravØs da ac(cid:231)ªo coordenada dos projectos COST 244 e 244 bis durante os œltimos dez anos nªo demonstrou nenhum efeito nocivo sobre a saœde dos n(cid:237)veis de emissıes de radiofrequŒncia habituais de telefones m(cid:243)veis e torres de telefonia m(cid:243)vel. Devido ao amplo uso dos telefones m(cid:243)veis, parece evidente que, se existe um efeito nocivo para a saœde, poderÆ tratar-se de um efeito a longo prazo. Assim, as investiga(cid:231)ıes deverªo prosseguir com o objectivo de medir tais efeitos, devendo os resultados das actuais e futuras investiga(cid:231)ıes neste campo considerar-se no contexto do procedimento de informa(cid:231)ªo previsto no texto da recomenda(cid:231)ªo. Nos termos do quinto programa-quadro da Comunidade Europeia de ac(cid:231)ıes em matØria de investiga(cid:231)ªo, de desenvolvimento tecnol(cid:243)gico e de demonstra(cid:231)ªo (3), o programa «Qualidade de vida e gestªo dos recursos vivos» (4) prevŒ na sua ac(cid:231)ªo chave no 4 a investiga(cid:231)ªo espec(cid:237)fica «Meio ambiente e saœde» sobre os efeitos da radia(cid:231)ªo electromagnØtica na saœde e, em especial, estudos epidemiol(cid:243)gicos e biomØdicos para definir poss(cid:237)veis efeitos relativos (cid:224) radia(cid:231)ªo nªo ionizante, nomeadamente dos telefones celulares e das antenas (ponto 2 do programa de trabalho sobre qualidade de vida (5)). Estªo actualmente a ser analisadas vÆrias propostas nesta matØria com vista a um eventual financiamento no (cid:226)mbito do Or(cid:231)amento de 1999. JO L 91 de 7. 4. 1999. JO L 199 de 30. 7. 1999. JO C 173 de 7. 6. 1997. (1) (2) (3) (4) COM(98) 305 final. (5) Decisªo C/99/493 da Comissªo de 4. 3. 1999. (2000/C 203 E/152) PERGUNTA ESCRITA E-2033/99 apresentada por Glyn Ford (PSE) ao Conselho (11 de Novembro de 1999) Objecto: Deten(cid:231)ªo de Thet Win Aung O Conselho efectuou diligŒncias junto das autoridades da Birm(cid:226)nia no que diz respeito ao caso de Thet Win Aung, reconhecido como prisioneiro de consciŒncia pela Amnistia Internacional? Em caso negativo, estÆ o Conselho disposto a efectuar tais diligŒncias? Resposta (24 de Janeiro de 2000) O Conselho ainda nªo se ocupou do caso espec(cid:237)fico de Thet Win Aung, embora tenha instado repetidamente o regime da Birm(cid:226)nia a libertar todos os prisioneiros pol(cid:237)ticos e a tomar rapidamente medidas concretas em prol do respeito pelos direitos humanos, da promo(cid:231)ªo da democracia e da reconcilia(cid:231)ªo nacional


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2045/99 af Jeffrey Titford (EDD) til Kommissionen. Fuldstændig liste over godtgørelser, som Kommissionens personale kan gøre krav på.

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
allowances and expenses
family benefit
regulations for civil servants

text: C 219 E/76 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 Hvad er retsgrundlaget for oprettelsen af dette kontor? Hvorn(cid:229)r gav enten R(cid:229)det, Kommissionen eller 3. Europa-Parlamentet tilladelse til dets oprettelse? 4. 5. 6. Hvorn(cid:229)r p(cid:229)begyndte kontoret sin virksomhed? Hvilket kommissionsmedlem er kontoret ansvarligt over for? Hvilke rapporter har »Soul for Europe«-kontoret offentliggjort? 7. Ifłlge forespłrgerens oplysninger har »Soul for Europe«-kontoret, eller Analyse- og Prognosegruppen, som det, s(cid:229) vidt jeg ved, er en del af, udbetalt betydelige stłttebelłb. Kan Kommissionen forel(cid:230)gge en fuldst(cid:230)ndig liste over de organisationer, der har modtaget stłtte fra »Soul for Europe«-kontoret, og for hver enkelt organisations vedkommende oplyse, hvor meget den har f(cid:229)et udbetalt? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Romano Prodi (6. december 1999) Der er intet kontor med navnet »Soul for Europe« i Kommissionen. Men i 1994 tog kommissionsformand Jacques Delors et initiativ, der ogs(cid:229) blev stłttet af kommissionsformand Jacques Santer, med titlen »Soul for fremme dialogen med religiłse eller Europe. Ethics and Spirituality«. Form(cid:229)let med initiativet er at humanistiske samfund og fremme projekter, der er med til at łge anerkendelsen og forst(cid:229)elsen for de etiske og (cid:229)ndelige dimensioner i den europ(cid:230)iske integration samt F(cid:230)llesskabernes politik. For at involvere samarbejdspartnerne (de religiłse eller humanistiske samfund) i sammenh(cid:230)ngen bag »Soul for Europe. Ethics and Spirituality« opfordrede Kommissionen (i 1994) dem til at neds(cid:230)tte et bedłmmel- sesudvalg, som er sammensat af deres repr(cid:230)sentanter, og som anbefaler projekter. Disse projekter skal direkte fremme ideen og v(cid:230)rdierne bag den europ(cid:230)iske integration og skal skabe tanker om den (cid:229)ndelige eller etiske dimension ved at bygge et nyt Europa. Bedłmmelsesudvalget stłttes af en koordinator, som sidder i staben hos kirke- og samfundskommissionen i de europ(cid:230)iske kirkers konference (KEK). Udvalgets młder (som afholdes ca. tre gange (cid:229)rligt) og koordinatorens arbejde (deltid) stłttes af Kommissionen. tages fra konto A 3024. Dette er muligt Tilskuddene til delvis finansiering af de projekter, der anbefales af bedłmmelsesudvalget og godkendes af Kommissionen, fłlgende anm(cid:230)rkning, som Parlamentet indfłjede i 1997: » Denne bevilling (cid:133) skal ligeledes d(cid:230)kke tilskud til aktiviteter som led i drłftelser p(cid:229) EU-plan om den europ(cid:230)iske integrations etiske og (cid:229)ndelige kilder. « Konto A 3024 ligger nu (siden 1999) under ansvarsomr(cid:229)det for det medlem af Kommissionen, der er ansvarligt for uddannelse og kultur. i henhold til Siden 1997 har koordinatoren aflagt en (cid:229)rlig rapport om initiativets udvikling samt evalueringen af de gennemfłrte projekter. Den fuldst(cid:230)ndige liste over de organisationer, der har modtaget tilskud via »Soul for Europe«-programmet er sendt direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets sekretariat. (2000/C 219 E/091) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2045/99 af Jeffrey Titford (EDD) til Kommissionen (3. november 1999) Om: Fuldst(cid:230)ndig liste over godtgłrelser, som Kommissionens personale kan głre krav p(cid:229) Kan Kommissionen opstille en fuldst(cid:230)ndig liste over alle de godtgłrelser, der udbetales til Kommissionens ansatte ud over deres lłn, eller som de kan głre krav p(cid:229)? 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/77 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (9. december 1999) Ifłlge vedt(cid:230)gtens artikel 62 kan en tjenestemands vederlag foruden grundlłnnen omfatte de familietill(cid:230)g og godtgłrelser, der er anfłrt nedenfor. Det skal understeges, at en tjenestemands vederlag ikke altid best(cid:229)r af summen af alle till(cid:230)g og godtgłrelser. Familietill(cid:230)g: et husstandstill(cid:230)g p(cid:229) 5 % af grundlłnnen for gifte tjenestem(cid:230)nd; et błrnetilskud p(cid:229) 1. 213,61 EUR om m(cid:229)neden for hvert barn, over for hvem der best(cid:229)r forsłrgerpligt; et uddannelsestill(cid:230)g p(cid:229) hłjst 190,90 EUR om m(cid:229)neden for hvert barn, som regelm(cid:230)ssigt modtager heltidsundervisning i en uddannelsesinstitution; en ydelse p(cid:229) 198,31 EUR ved et barns fłdsel. Familietill(cid:230)ggene ydes efter fradrag af eventuelle ydelser af samme art, som tjenestemanden m(cid:229)tte modtage fra anden side. 2. Godtgłrelser i forbindelse med aktiv tjeneste inden ans(cid:230)ttelse ved en EU-institution: for udstatio- nerede tjenestem(cid:230)nd, afh(cid:230)ngigt af deres situation, enten et udlandstill(cid:230)g p(cid:229) 16 % af det samlede belłb af grundlłnnen + husstandstill(cid:230)gget + błrnetill(cid:230)gget, eller et s(cid:230)rligt udlandstill(cid:230)g p(cid:229) 4 % af grundlłnnen; for tjenestem(cid:230)nd i kategori C en sekretariatsgodtgłrelse p(cid:229) 99,55 EUR eller 152,63 EUR om m(cid:229)neden afh(cid:230)ngigt af lłnklasse; udbetaling en gang om (cid:229)ret af de (cid:229)rlige rejseudgifter mellem tjenestested og hjemsted. 3. Bilag VII til vedt(cid:230)gten indeholder ogs(cid:229) bestemmelser om udbetaling af: en fast godtgłrelse til repr(cid:230)sentationsudgifter (kun cheferne for Kommissionens repr(cid:230)sentationer i medlemsstaterne og chefen og vicechefen for en kommiss(cid:230)rs private kontor kan for tiden modtage denne godtgłrelse); et boligtilskud eller et befordringstilskud p(cid:229) steder, hvor bolig- eller befordringsforholdene anses for s(cid:230)rlig vanskelige (s(cid:229)danne steder udpeges ved en r(cid:229)dsforordning, og Bruxelles er ikke et af dem); en fast godtgłrelse p(cid:229) hłjst 892,42 EUR om (cid:229)ret til tjenestem(cid:230)nd, som har s(cid:230)rlig tilladelse til at kłre i egen bil inden for gr(cid:230)nserne af den by, hvor de głr tjeneste (f(cid:230)rre end ti tjenestem(cid:230)nd modtager for tiden denne godtgłrelse). Godtgłrelser ved tiltr(cid:230)den af tjeneste: bos(cid:230)ttelsespenge 4. svarende til en m(cid:229)neds grundlłn eller to m(cid:229)neders grundlłn, hvis tjenestemanden er berettiget til at modtage husstandstill(cid:230)g; bos(cid:230)ttelsespenge efter fratr(cid:230)den svarende til en m(cid:229)neds grundlłn eller to m(cid:229)neders grundlłn, hvis tjenestemanden er berettiget til at modtage husstandstill(cid:230)g; godtgłrelse af rejseudgifter; godtgłrelse af flytteudgifter; dagpenge. forflyttelse eller udtr(cid:230)den af tjeneste, 5. Andre godtgłrelser i forbindelse med arbejdsvilk(cid:229)rene: kompensation for overarbejde for kategori C og D under hastende eller ekstraordin(cid:230)re arbejdsvilk(cid:229)r; kompensation til tjenestem(cid:230)nd, der regelm(cid:230)ssigt tjenestens arbejder om natten, p(cid:229) lłrdage, słndage eller helligdage; kompensation for tilkaldevagt interesse eller i henhold til sikkerhedsreglerne. i 6. For tjenestem(cid:230)nd, der besk(cid:230)ftiget inden for nuklearvidenskab, og som aflłnnes over bevillinger p(cid:229) forsknings- og udviklingsbudgettet: vederlag, der p(cid:229) s(cid:230)rligt forslag af Kommissionen ydes til et mindre antal tjenestem(cid:230)nd i lłnklasse A1 og A2; ydelser i passende tilf(cid:230)lde til tjenestem(cid:230)nd, som er indehavere af patenterede opfindelser; ydelser for ekstraordin(cid:230)r tjeneste; s(cid:230)rlig godtgłrelse til kompensation for s(cid:230)rligt anstrengende arbejdsvilk(cid:229)r. (2000/C 219 E/092) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2046/99 af Jeffrey Titford (EDD) til Kommissionen (3. november 1999) Om: Fuldst(cid:230)ndig liste over godtgłrelser, som Kommissions formand og medlemmer kan głre krav p(cid:229) Kan Kommissionen opstille en fuldst(cid:230)ndig liste over alle de godtgłrelser, der udbetales til Kommissionens formand og medlemmer ud over deres lłn, eller som de kan głre krav p(cid:229)?