title: Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa- Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget udkast til rapport om erhvervspolitiske aktioner samordnet medlemsstaterne imellem

eurovoc_concepts:
EU action
EU policy
aid to undertakings
business policy
small and medium-sized enterprises

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 09. 11. 1999 KOM(1999)569 endelig BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET UDKAST TIL RAPPORT OM ERHVERVSPOLITISKE AKTIONER SAMORDNET MEDLEMSSTATERNE IMELLEM RAPPORT OM ERHVERVSPOLITISKE AKTIONER SAMORDNET MEDLEMSSTATERNE IMELLEM RESUMÉ. 4 1. DE SAMORDNEDE AKTIONER. 5 Indledning. 5 Rammerne. 6 Instrumenterne. 7 Resultaterne. 10 1. 1. 1. 2. 1. 3. 1. 4. 2. DEN SAMORDNEDE AKTION NR. 1: FORBEDRING AF ERHVERVSKLIMAET. 12 2. 1. Forbedring af erhvervsklimaet for nye virksomheder. 12 2. 1. 1. Paris-forummet. 12 2. 1. 2. Erhvervsklimaet for nye virksomheder: medlemsstaternes indsats. 14 BEST-rapporten. 17 2. 2. 2. 3. Overdragelse af virksomheder. 18 2. 3. 1. Lille-forummet. 18 2. 3. 2. Virksomhedsoverdragelser: medlemsstaternes indsats. 18 Samlet vurdering af den samordnede aktion nr. 1. 19 2. 4. 3. DEN SAMORDNEDE AKTION NR. 2: FREMME AF ERHVERVSORDNINGER FOR ERHVERVSLIVET. 21 3. 1. Fremme af støtteaktioner for nye virksomheder. 21 3. 1. 1. Madrid-forummet. 21 3. 1. 2. Opfølgningsseminarerne. 22 3. 1. 2. 1. Uddannelse og information. 22 3. 1. 2. 2. Finansiering for nye virksomheder. 23 3. 1. 2. 3. Iværksættercentre (Incubators) for nye virksomheder. 24 Informationsformidling. 24 3. 1. 3. 3. 1. 4. "Bedste praksis"-metoden. 26 3. 1. 5. Erhvervsfremmeaktioner for nye virksomheder: medlemsstaternes indsats. 26 3. 2. Støtteaktioner for virksomheder i vækstfasen. 27 3. 2. 1. Baden-forummet. 27 3. 2. 1. 1. Uddannelse. 28 3. 2. 1. 2. Finansiering. 28 3. 2. 1. 3. Transnationalt samarbejde. 28 3. 2. 2. Opfølgning. 29 Informationens kvalitet. 30 3. 3. Konklusioner. 30 3. 4. 4. DEN SAMORDNEDE AKTION NR. 3: FORBEDRING AF ERHVERVSPROGRAMMERNES SYNLIGHED OG EFFEKTIVITET. 32 4. 1. Erhvervsprogrammernes synlighed og effektivitet. 32 4. 1. 1. Dublin-forummet. 32 4. 1. 2. Opfølgning. 33 Samlet vurdering af den samordnede aktion nr. 2 og 3. 34 4. 2. 2 5. KONKLUSIONER OG UDVIKLINGEN FREMOVER. 36 Sammendrag af fremskridtene. 36 Næste fase af samordnede aktioner. 37 5. 1. 5. 2. Bilag 1 Arrangementerne under de samordnede aktioner. 40 Bilag 2 Støtte til virksomheder i etableringsfasen - "Vejledning i god praksis" for erhvervsfremmeorganisationer. 41 3 RAPPORT OM ERHVERVSPOLITISKE AKTIONER SAMORDNET MEDLEMSSTATERNE IMELLEM RESUMÉ Medlemsstaternes myndigheder har i en årrække sammen med Kommissionen arbejdet inden for et program for samordnede aktioner på det erhvervspolitiske område. Der gøres i denne rapport status over resultaterne af dette arbejde og de spørgsmål, det har givet anledning til. Der redegøres for en række centrale spørgsmål vedrørende medlemsstaternes indsats inden for erhvervsstøtte, og det beskrives, hvordan man er nået frem til de konkrete eksempler på god praksis. En vigtig konklusion er, at der har været betydelig konvergens i medlemsstaternes syn på erhvervspolitikken og i de praktiske aspekter af deres gennemførelse af den. Rapporten vidner således om en udbytterig udveksling af idéer og peger på, hvordan man kan fremme denne proces yderligere. De samordnede aktioner blev gennemført efter en særlig metode, der sigtede mod at indkredse bedste praksis og fremme udvekslingen heraf. Aktionerne har med støtte i traktatens artikel 157 omhandlet centrale erhvervspolitiske spørgsmål: forenkling af erhvervsklimaet, levering af effektive støtteaktioner for erhvervslivet og tjenesternes synlighed og udnyttelse fra virksomhedernes side. Disse spørgsmål er desuden blevet angrebet ud fra en virksomheds forskellige udviklingsfaser: etableringsfasen, vækstfasen og generationsskiftet. I rapportens afsnit 1 beskrives de samordnede aktioner som oprindeligt planlagt efter den samlede erhvervspolitiske strategi integrerede program. Der redegøres også for baggrunden for, at de efterfølgende blev videreudviklet. i det I afsnit 2-4 beskrives de konkrete aktiviteter og resultater. Den konstaterede specifikke indsats for en lovgivningsmæssig og administrativ reform med henblik på at gøre det lettere at starte en ny virksomhed fik Kommissionen til at offentliggøre henstillingen forbindelse med virksomhedsetablering. om forbedring erhvervsklimaet forenkling og af i Tilsvarende fik analysen af indsatsen for at forbedre de lovgivningsmæssige og administrative bestemmelser om overdragelse af en virksomhed og for at støtte virksomheder, der står over for et generationsskifte, Kommissionen til at udarbejde meddelelsen om overdragelse af små og mellemstore virksomheder. Arbejdet med medlemsstaterne om støtteaktionerne har gjort det muligt at indkredse en vifte af gode praksisser til støtte af virksomhedsetableringer, og det samme er godt på vej til at ske for virksomheder i vækst. Der er enighed om, at der er behov for forbedringer, både med hensyn til tjenesternes sammenhæng og kvalitet. Resultaterne skal bl. a. formidles via publikationer og et elektronisk forum på et websted, hvor der opfordres til aktivt at drøfte de gode praksisser, man er nået frem til. Det er tanken, at dette skal rejse en debat blandt personer, der beskæftiger sig med erhvervsstøtte, og skabe et stadig mere solidt grundlag for at fastlægge den bedste praksis på området. 4 RAPPORT OM ERHVERVSPOLITISKE AKTIONER SAMORDNET MEDLEMSSTATERNE IMELLEM 1. DE SAMORDNEDE AKTIONER 1. 1. Indledning Der er bred enighed om, at små og mellemstore virksomheder (SMV'er) har stor betydning for EU-økonomiens konkurrenceevne, vækst og beskæftigelsespotentiale. På den baggrund fremlagde Europa-Kommissionen i 1994 et forslag om et integreret program til fordel for SMV'er og håndværksfagene1. Formålet med dette integrerede program var at opstille en overordnet ramme for alle tiltag til fordel for SMV'er i Den Europæiske Union og derved sikre en større samordning og et tættere partnerskab mellem alle parter, der beskæftiger sig med udvikling af SMV'er. Det integrerede program udsprang tydeligvis af hvidbogen "Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse"2, hvori der flere steder nævnes et samarbejde med medlemsstaterne om SMV-politikken, og der redegøres for hovedtrækkene i et integreret program. Efter at have forelagt et vigtigt politisk SMV-oplæg3 for Det Europæiske Råd i Madrid i 1995 udviklede Kommissionen en mere ambitiøs politik for SMV'er4, som byggede på forslagene i meddelelsen fra 1994. Der blev desuden slået til lyd for en integreret strategi, hvor nationale, regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og EU's institutioner alle griber til handling i kampen for SMV'er og dermed for vækst og beskæftigelse. Kommissionens forslag om en sådan integreret erhvervspolitisk strategi sigtede mod at samle tre hidtil adskilte elementer. Det drejer sig om EU's erhvervspolitik i snæver forstand, de dele af EU's politik på andre områder, som har betydning for SMV'er (f. eks. strukturfondene, forskning og teknologisk udvikling og uddannelse), og visse aspekter af medlemsstaternes erhvervspolitik. De to første elementer blev behandlet i hhv. evalueringsrapporten om det flerårige program for SMV'er5 og beretningen om koordineringen af aktiviteterne til fordel for SMV'er og håndværksfagene6. Det - erhvervspolitiske aktioner samordnet medlemsstaterne imellem - behandles nedenfor. tredje element 1 2 3 4 5 6 fra Kommissionen "Små og mellemstore virksomheder Kommissionens meddelelse "Integreret program til fordel for SMV og håndværksfagene", KOM(94) 207 endelig udg. af 3. 6. 1994. Kommissionens hvidbog "Vækst, Konkurrenceevne, Beskæftigelse - Udfordringer og veje ind i det 21. århundrede" fra 1993, supplement 6/93 til Bulletin for De Europæiske Fællesskaber. Rapport - en dynamisk kilde til beskæftigelse, vækst og forbedret konkurrenceevne i Den Europæiske Union", SEK (95) 2087 af 29. 11. 1995. Kommissionens meddelelse "Det (SMV'er) og håndværksfagene", KOM(96) 329 endelig udg. af 10. 7. 1996. tredje flerårige program for små og Kommissionens meddelelse "Evalueringsrapport om det mellemstore virksomheder i Den Europæiske Union (1997-2000)", KOM(1999) 319 endelig udg. af 29. 6. 1999. Beretning fra Kommissionen om koordineringen af aktiviteterne til fordel for små og mellemstore virksomheder (SMV) og håndværksfagene 1997, KOM(97) 610 endelig udg. af 25. 11. 1997. integrerede program for små og mellemstore virksomheder 5 Kommissionen gør således i denne rapport status over, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til de samordnede aktioner. Medlemsstaterne er blevet hørt om denne rapport, navnlig via medlemmerne af styregruppen for de samordnede aktioner. De har også haft mulighed for at til denne rapport. Kommissionen bærer dog som sædvanligt det fulde ansvar for rapportens form og indhold. fremsætte bemærkninger tidligere udkast til 1. 2. Rammerne De samordnede aktioner er inspireret af traktatens artikel 157, stk. 2 (tidl. artikel 130, stk. 2), som - med hensyn til fremme af EU-industriens konkurrenceevne - fastslår, at "medlemsstaterne rådfører sig med hinanden i kontakt med Kommissionen og samordner om nødvendigt deres aktioner". Videre hedder det: "Kommissionen kan tage de initiativer, den finder hensigtsmæssige for at fremme deres samordning". I flere af Rådets resolutioner har man støttet den foreslåede metode med samordnede aktioner7. Hovedprincippet for disse samordnede aktioner har været, at medlemsstaterne med bistand fra Kommissionen skulle gøre deres aktioner mere effektive for at forbedre især gennem en bedre målretning og konvergens af de politiske konkurrenceevnen, foranstaltninger på de traditionelle, erhvervspolitiske områder, dvs. en lovgivningsmæssig og administrativ forbedring for erhvervslivet og iværksættelse af støtteaktioner. Dette skulle ske ved hjælp af en særlig metode, der sigtede mod at indkredse bedste praksis og fremme udvekslingen heraf. Til det formål blev der arrangeret en række større fora for at få en bred vifte af organisationer og enkeltpersoner med kendskab til området til at deltage i processen. Der blev desuden afholdt møder i udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og erhvervslivet. I arbejdsgrupper under disse udvalg blev de enkelte spørgsmål så drøftet mere udførligt. Benchmarking blev foreslået som metode til at fastlægge fælles kriterier, der om nødvendigt kunne munde ud i henstillinger fra Kommissionen. Det integrerede program fra 1994 tog sigte på at iværksætte samordnede aktioner under hensyntagen til de tre faser af en virksomheds livscyklus på tre prioriterede områder. Det drejer sig om følgende områder (bedre kendt som de samordnede aktioner nr. 1, 2 og 3): forbedring af erhvervsklimaet, fremme af støtteaktioner for erhvervslivet og fremme af erhvervsfremmeprogrammernes synlighed. Livscyklussen består af følgende faser: etablering, vækst og overdragelse af virksomheder til næste generation. 7 Rådets resolution af 22. november 1993 om styrkelse af virksomhedernes konkurrenceevne, navnlig små og mellemstore virksomheder samt håndværksvirksomheder, med henblik på udvikling af beskæftigelsen, EFT C 326 af 3. 12. 1993, s. 1. Rådets resolution af 10. oktober 1994 om fri udfoldelse for dynamikken og innovationspotentialet i små og mellemstore virksomheder, herunder håndværks- og mikrovirksomheder, en konkurrencepræget økonomi, EFT C 294 af 22. 10. 1994, s. 4. Rådets resolution af 22. april 1996 om samordning af fællesskabsaktiviteterne til fordel for små og mellemstore virksomheder og håndværksfagene, EFT C 130 af 3. 5. 1996, s. 1. Rådets resolution af 9. december 1996 om fuld udnyttelse af potentialet i små og mellemstore virksomheder, herunder håndværks- og mikrovirksomheder, i et integreret forsøg på at forbedre erhvervsklimaet og stimulere foranstaltninger til støtte for erhvervslivet, EFT C 18 af 17. 1. 1997, s. 1. i 6 I det integrerede program fra 1996 blev det foreslået, at man udvidede den eksisterende ramme med en mere målrettet indsats på følgende områder: - - - - - - - - - bedre adgang til finansiering og kapitalmarkeder administrativt samarbejde, navnlig inden for rammerne af det indre marked erhvervsservice (bl. a. inden for innovation) SMV-aktioner inden for forskning adgang for SMV'er til informationssamfundet uddannelse for SMV'er iværksættere håndværksfag og små virksomheder handel. Den oprindelige udgave af programmet var, da det kom til stykket, ganske solid og dannede grundlag for en systematisk gennemgang af de emner, der blev behandlet i det efterfølgende dokument. De to udgaver af det integrerede program fastlagde således, hvordan arbejdet med de samordnede aktioner i hovedtræk skulle forløbe. Efterhånden som programmet skred frem, var der imidlertid også andre vigtige politiske initiativer, der påvirkede arten og omfanget af de iværksatte aktioner. Den måske vigtigste var oprettelsen af Taskforcen for Forenkling af Erhvervsklimaet (BEST - Business Environment Simplification Task Force) efter opfordring fra Det Europæiske Råd i Amsterdam den 16. -17. juni 1997. Det Europæiske Råd i Cardiff fik forelagt BEST-rapporten8 i juni 1998. Den indeholdt en række henstillinger, som byggede på en gennemgang af forskellige forslag og eksempler på praksis fra hele EU, og den omhandlede spørgsmål både på EU-plan og på nationalt plan. Det er derfor ikke overraskende, at BEST-rapporten i vid udstrækning bygger på resultaterne af de samordnede aktioner, især med hensyn til erhvervsklimaet. Opfølgningen af BEST-rapporten vil desuden være tæt forbundet med de samordnede aktioner. Det løbende program for samordnede aktioner har, som det vil fremgå, allerede indkredse flere konkrete eksempler på god praksis, som BEST gjort det muligt at rapporten9 flere anbefaler. Handlingsplanen til opfølgning af specifikke aspekter af de samordnede aktioner. indeholder derudover 1. 3. Instrumenterne I det tidlige planlægningsarbejde med de samordnede aktioner lagde man stor vægt på at fremme udvekslingen af idéer og bedste praksis på en række større fora. Man mente, at et forum (i reglen en konference med 300-400 deltagere afholdt umder et medlemslands formandskab) kunne samle politiske ledere, erhvervsorganisationer, eksperter og aktører på det pågældende område. Ved hjælp af en række systematiske drøftelser og en mere udførlig behandling i workshopper fik man belyst spørgsmålene, indkredset en række fælles problemer og set nærmere på eksempler på god praksis. Sådanne fora har lagt 8 9 De Europæiske Fællesskaber (1998): "Rapport fra Taskforcen for Forenkling af Erhvervsklimaet", Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg ISBN 92-828-3418- 2. Kommissionens meddelelse "Fremme af iværksætterånden og konkurrenceevnen", KOM(1998) 550 endelig udg. af 30. 9. 1998. Handlingsplanen til fremme af iværksætterånden og konkurrenceevnen, konklusioner fra Rådet (industri) den 29. april 1999. 7 grunden til alle de projekter, der er blevet gennemført som led i de samordnede aktioner. Et så stort antal deltagere med vidt forskellige erfaringer har selvsagt rejst yderst forskellige spørgsmål. Derfor har det været nødvendigt at følge hvert enkelt forum op med andre tiltag, der sigtede mod at få behandlet de rejste spørgsmål mere målrettet. Der er tale om tiltag af forskellig art alt efter det enkelte emnes omfang og art, men formålet med dem alle har været at bygge videre på drøftelserne fra det pågældende forum. Der gives nedenfor en oversigt over emnerne for de enkelte fora og seminarer med angivelse af den pågældende fase af en virksomheds livscyklus for hver af de tre samordnede aktioner under det integrerede program: Fora Paris JUN. 1995 Madrid NOV. 1995 Dublin NOV. 1996 Lille Baden FEB. 1997 SEP. 1998 Helsingfors SEP. 1999 Seminarer Rom JAN. 1998 Stockholm MAJ 1998 Madrid JUN. 1998 Helsingfors NOV. 1998 Paris FEB. 1999 København NOV. 1999 Athen FEB. 2000 for af Forbedring erhvervsklimaet Støtteaktioner erhvervslivet Erhvervsprogrammer nes og synlighed effektivitet Alle tre aktioner Støtteaktioner erhvervslivet Hurtig konkurrenceevne gennem teknologi vækst og for for Kvalitetsservice virksomhederne Uddannelse for nye virksomheder Finansiering for nye virksomheder Iværksættercentre og innovationsstøtte Brug af Internet og Markeds- eksportstøtte en globaliseret økonomi Strategisk erhvervsservice SMV'er for i Etableringsfasen Etableringsfasen Alle faser Overdragelsesfasen Vækstfasen Vækstfasen Alle faser Etableringsfasen Etableringsfasen Etableringsfasen Vækstfasen Vækstfasen Vækstfasen I bilag 1 er dette gengivet i et skema, der viser de tre samordnede aktioner i forhold til de tre faser i en virksomheds livscyklus. På forummet i Dublin og Lille behandlede man mere end ét emne - svarende til mere end én rubrik i skemaet. Det første forum handlede om forbedring af erhvervsklimaet for nye virksomheder i etableringsfasen og blev arrangeret af de franske myndigheder i samarbejde med Kommissionen i Paris i juni 1995. Det blev fulgt op ved, at man nedsatte et repræsentativt udvalg, Udvalget til Forbedring og Forenkling af Erhvervsklimaet. Dette udvalg 8 afholdt efter Paris-forummet en række møder, der mundede ud i Kommissionens henstilling om forbedring af erhvervsklimaet i forbindelse med virksomhedsetablering10. Dette vil blive beskrevet mere indgående nedenfor. Tilsvarende var repræsentanter for de nationale erhvervsorganisationer med til at følge Lille-forummet i februar 1997 op og udarbejde meddelelsen om overdragelse af små og mellemstore virksomheder11. Der var brug for en anden strategi til de fora, der blev afholdt for at drøfte spørgsmål vedrørende erhvervsfremmeordninger for erhvervslivet, f. eks. forummet i hhv. Madrid i november 1995 (initiativer rettet mod etableringsfasen) og Baden ved Wien i september 1998 (foranstaltninger rettet mod virksomheder i vækst). for medlemsstaterne og for En styregruppe bestående af repræsentanter for opfølgningsarbejdet. Denne erhvervsorganisationerne i EU har haft ansvaret styregruppe er trådt sammen mindst to gange om året, men har fortrinsvist taget sig af overvågning, planlægning og samordning. Det mere udførlige arbejde har fundet sted enten i arbejdsudvalg under styregruppen eller som led i de seminarer, der er blevet arrangeret af en af medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen. Seminarerne har med kun ca. 100 deltagere været mindre arrangementer end de afholdte fora. Samtidig har de været mere målrettede, idet man enten har set nærmere på ét bestemt emne eller drøftet flere specifikke emner, som det ikke var muligt at få indarbejdet i programmet til det pågældende forum. Styregruppen har desuden haft ansvaret for opfølgningsarbejdet med det tredje emne for de samordnede aktioner, dvs. støttetjenesternes synlighed og udnyttelse. De spørgsmål, der var blevet rejst på Dublin-forummet i december 1996, blev igen behandlet mere indgående på et seminar om erhvervsordningernes kvalitet og certificering og i en arbejdsgruppe med repræsentanter for seks medlemsstater. Endelig bør det nævnes, at både Kommissionen og medlemsstaterne har truffet en række foranstaltninger for at sikre bedre information om og forståelse af de emner, de samordnede aktioner omhandler, og øge kendskabet til resultaterne. Man har bl. a. indsamlet viden om erhvervsfremmeordninger og bedste praksis, udviklet metoder til formidling via Internet og analyseret en række spørgsmål, der blev rejst som led i eksterne ledsageforanstaltninger under redegøres nedenfor undersøgelser. Der gennemgangen af resultaterne af de enkelte samordnede aktioner. for disse Det er også vigtigt at holde sig for øje, hvad forskellen mellem de enkelte emner for de samordnede aktioner består i, og hvad dette betyder for metoderne til at indkredse og fremme den bedste praksis. Disse forskelle er den væsentligste årsag til, at der kan være variationer i opfølgningen af de enkelte fora. Undersøgelsen af den del af erhvervsklimaet, der har med lovgivningen og de administrative rammer at gøre, omfatter ret begrænset antal bestemmelser og praksisser, som allerede er ganske godt dokumenterede. Målet er i dette tilfælde at få de nationale myndigheder til at ændre de nationale bestemmelser, og forslagene til ændringer skal rettes til disse myndigheder. Når det gælder støtteaktionerne i første omgang et 10 11 Kommissionens henstilling 97/344/EF om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet i forbindelse med virksomhedsetablering, EFT L 145 af 5. 6. 1997, s. 29. Kommissionens meddelelse om overdragelse af små og mellemstore virksomheder, EFT C 93 af 28. 3. 1998, s. 2. 9 for erhvervslivet, er der lagt mere vægt på de mange forskellige arbejdsmetoder, der anvendes i de forskellige typer organer. De nationale myndigheder har unægtelig en vigtig funktion som koordinator, og det er i reglen dem, der opstiller de fornødne lovgivnings- og arbejdsmæssige rammer. Som oftest er det dog andre organer, der sørger for, at politikken føres ud i livet. De har tit beføjelse til at gribe til handling på eget initiativ og en betydelig handlefrihed, så de kan tilpasse de nationale rammebetingelser til de lokale forhold. Det skorter derfor ofte på nærmere oplysninger om de trufne foranstaltninger og den service, der ydes. Der er end ikke enighed om, hvordan de enkelte aktiviteter skal defineres og kategoriseres. De nationale myndigheder har uden tvivl en vigtig rolle i arbejdet med at indføre forandringer og forbedringer. De kan indføre institutionelle ændringer, yde vejledning og give finansielle incitamenter. Desuden kan de selv implementere egne ordninger. De virkelige forandringer må dog i sidste ende finde sted på det operative plan. Det er dem, der arbejder i de mange forskellige slags organer, der skal vedtage og gennemføre forandringerne. Det betyder, at arbejdet med at indkredse bedste praksis og udbrede kendskabet hertil må være bredere anlagt end arbejdet vedrørende bestemmelser, og at den bredere offentlighed må inddrages. 1. 4. Resultaterne Der redegøres nedenfor for de konkrete resultater af de samordnede aktioner. Allerede på dette stadium fortjener resultaterne dog at blive beskrevet i hovedtræk. At få fastslået, hvilken praksis der fungerer bedst, er selve kernen i de samordnede aktioner. For så vidt angår de administrative og lovgivningsmæssige rammer for erhvervslivet, har denne proces resulteret i hhv. en henstilling12 og en meddelelse fra Kommissionen13. De mange forskellige spørgsmål og praksisser, man har drøftet ved gennemgangen af støtteaktionerne for erhvervslivet, har derimod ikke endnu resulteret i noget så formelt. Hvorom alting er, har de samordnede aktioner gjort det muligt at indkredse flere praksisser, som man mener bør undersøges nærmere og eventuelt anvendes i større omfang med henblik på at forbedre det generelle erhvervsklima. Hvordan man har opnået forandringer på basis af de bedste praksisser, man er nået frem til, varierer fra aktion til aktion. Man må som nævnt henvende sig til forskellige målgrupper lige fra de nationale myndigheder til dem, der udfører det daglige arbejde i støtteorganisationerne. Disse forskelle er vigtige, forskellige formidlingsstrategier. fordi de resulterer i I den sammenhæng er det vigtigt, at strategien for de samordnede aktioner er velovervejet og fleksibel. Målet er at få ændret og forbedret regelsættet og de institutionelle rammer for erhvervslivet, uden at man fraviger nærhedsprincippet. Samtidig må man give plads til de ganske forskelligartede forhold, der præger det lokale erhvervsklima, og fremme en positiv stræben hen imod den bedste europæiske praksis snarere end modvillige reaktioner på pres udefra. Denne overordnede strategi kan let tilpasses til omstændighederne for de enkelte samordnede aktioner, men den kræver også et godt forarbejde. 12 13 Kommissionens henstilling 97/344/EF om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet i forbindelse med virksomhedsetablering, EFT L 145 af 5. 6. 1997, s. 29. Kommissionens meddelelse om overdragelse af små og mellemstore virksomheder, EFT C 93 af 28. 3. 1998, s. 2. 10 Det er bemærkelsesværdigt, at et af de bredt anerkendte resultater af de samordnede aktioner har været, at de har ydet et væsentligt bidrag til debatten på europæisk plan og har hjulpet med at udvikle idéer og tilnærme synspunkterne blandt mange af de centrale aktører. På europæisk plan hersker der i dag enighed om mange af de centrale erhvervspolitiske spørgsmål. Dette er en nødvendig forudsætning for, at man kan sikre vellykkede forandringer på operativt plan. Der gives i de følgende afsnit af rapporten (afsnit 2-4) en udførlig fremstilling af resultaterne af hver af de tre samordnede aktioner. 11 2. DEN SAMORDNEDE AKTION NR. 1: FORBEDRING AF ERHVERVSKLIMAET 2. 1. 2. 1. 1. Forbedring af erhvervsklimaet for nye virksomheder Paris-forummet Forummet om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet for nye virksomheder, som blev afholdt den 19. -20. juni 1995 i Paris, markerede indledningen til de samordnede aktioner. Arrangementet blev afholdt af den franske regering i samarbejde med Udvalget til Forbedring og Forenkling af Erhvervsklimaet. Der deltog ca. 300 repræsentanter for de nationale myndigheder og erhvervslivet, og forummet fik stor politisk støtte fra medlemsstaternes regeringer. På en konference af den størrelse var der naturligvis mange forskellige bidrag. Hovedindholdet og de gode praksisser, man drøftede, gav inspiration til opfølgningsarbejdet, først og fremmest inden for udvalget. Det er også interessant at notere sig, at det i Paris blev påpeget, at SMV'er i etableringsfasen og de tidlige faser står over for særlige og karakteristiske problemer, som ufortøvet må løses. Forummet blev fulgt op af en række seminarer og møder i udvalget, hvor man uddybede de spørgsmål, der var blevet rejst i Paris. Under disse drøftelser kom man ind på følgende emner: • Mulighederne for at afhjælpe de administrative byrder ved at gøre de offentlige myndigheder mere effektive. I mange medlemsstater kunne man gennem øget samordning de forskellige offentlige myndigheder imellem undgå problemer som f. eks. tilladelser fra flere forskellige myndigheder og overlappende forespørgsler. Det blev også kritiseret, at myndighederne behandler forespørgsler og tilladelser meget langsommeligt. • Skatte- og socialsikringsordningernes konsekvenser for SMV'er, både med hensyn til de administrative byrder, når en virksomhed udfører et administrativt arbejde, som egentlig er statens, og med hensyn til cashflow, navnlig når det gælder moms. • Mulighederne for en mere effektiv udnyttelse af informationsteknologi. • Den meget forskellige praksis i de enkelte medlemsstater i forbindelse med de krav, en virksomhed skal opfylde for at få ret til at etablere sig i et varierende antal brancher (i reglen håndværksfag). Disse forskelle beror på forskelle i medlemsstaternes uddannelsessystemer. Man har fundet frem til mange eksempler på god praksis. Det franske system med virksomhedsformalitetscentre (Centres de formalités d'entreprises - CFE) er et eksempel på, at man har gjort det lettere at etablere en virksomhed, idet alle formaliteter kan klares på et og samme sted. Tilsvarende er de fremskridt, der er gjort i Frankrig med brugen af ét enkelt registreringsnummer i administrativt øjemed, blevet set som en interessant idé for andre myndigheder. i England inden for På skatteområdet er de foranstaltninger, man har momsforvaltningen, opmuntrende eksempler på, hvordan man har løst mange problemer. De skridt, man har forbedre dialogen og gøre embedsmænd mere imødekommende, har bidraget til at gøre systemet mere lydhørt over for SMV'ers behov. for at truffet taget 12 Den ret høje omsætningstærskel, inden der kræves registrering, og den forholdsvist enkle momsangivelse kunne tjene til rettesnor for andre systemer. Endelig har den danske brug af edb til registrering af formaliteter og opstilling af årsregnskaber været et yderligere incitament for andre, som allerede havde øjnet denne mulighed. Arbejdet i den ekspertgruppe, der blev nedsat for at drøfte spørgsmålene i nærmere enkeltheder, endte med, at Kommissionen den 22. april 1997 forelagde henstillingen om forbedring og forenkling af erhvervslivet i forbindelse med virksomhedsetablering14. Indledningsvist bemærkes det i henstillingen, at de lovgivningsmæssige og administrative byrder hovedsagelig skyldes medlemsstaternes bestemmelser, og at det fortrinsvist er nødvendigt med foranstaltninger på nationalt plan. I den sammenhæng er der behov for koordinering - ikke blot mellem de centrale myndigheder, men også mellem de centrale myndigheder og de lokale myndigheder. Frankrig, Portugal og England har med henblik herpå oprettet en særlig afdeling under premierministeren. Udsigterne for at gennemføre reformer er derfor bedre i disse lande end i andre medlemsstater, hvor man har nedsat rådgivende udvalg. På den baggrund henstilles det, at der oprettes en særlig afdeling eller enhed på passende niveau med kompetence til at koordinere forenklingspolitikken og - foranstaltningerne, og at der sikres behørig informering og uddannelse af embedsmænd med henblik på at udvikle en serviceorienteret holdning over for erhvervslivet. Der slås også til lyd for en bedre vurdering af virkningerne af nye bestemmelser, om nødvendigt ved hjælp af konsekvensvurderinger og costbenefitanalyser, så der opnås en passende balance mellem bestemmelsernes mål og de anvendte midler. For så vidt angår konsekvenserne for SMV'er, slås der til lyd for "tænk småt først"-princippet. På et mere detaljeret plan nævnes det, at der bør ske en betydelig forbedring af de procedurer, der skal gennemgås ved etablering af en ny virksomhed. Der henvises til en undersøgelse15, som viser, at der medlemsstaterne imellem er stor forskel på, hvad det koster at etablere en virksomhed, og at det afhænger af, hvilken virksomhedsform man vælger. Omkostningerne kan være på helt op til 2 000 EUR. På den baggrund foreslås det, at medlemsstaterne: • • • • • 14 15 indfører en enhedsformular for virksomhedsregistrering indfører en ordning med kontaktpunkter, hvor virksomhederne kan indgive registreringsformularen indfører en ordning, hvor virksomhederne identificeres ved ét enkelt nummer sikrer, at de forskellige offentlige myndigheder undgår at indføre overlappende eller overflødige formularer og/eller kontaktpunkter tillader virksomhederne at afvise en anmodning om ikke-fortrolige oplysninger, hvis oplysningerne allerede kan fås hos en anden offentlig myndighed Kommissionens henstilling 97/344/EF om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet i forbindelse med virksomhedsetablering, EFT L 145 af 5. 6. 1997, s. 29. Logotech (1995): ''Etude comparative des dispositions légales et administratives nécessaires pour la formation des PME dans six pays de l'Union européenne'', Paris. 13 • • • sætter klare mål med hensyn til anmodninger og for udstedelse af tilladelser fristerne for behandling af virksomheders i givet fald indfører en ordning, hvor en ansøgning anses for automatisk at være efterkommet, hvis myndighederne ikke har svaret inden for en fastsat frist og anvender informationsteknologi og databaser i videst mulige omfang til overførsel og konfirmering af informationsudveksling mellem myndighederne. indgivne oplysninger og/eller til I et bilag til henstillingen er der opstillet syv hovedprincipper for hurtig godkendelse. Der foreslås aktioner til lettelse af hindringer af skattemæssig, social, miljømæssig og statistisk art, som hæmmer en virksomheds udvikling i de første år. Forslagene går bl. a. ud på at forbedre den skatte- og afgiftsmæssige behandling af nye virksomheder og disses investorer socialsikringsbidrag, undersøge de forskellige indberetningskrav og begrænse virkningerne af statistik- og momskravene. Desuden foreslås det at sikre en bedre koordinering mellem skatte- og socialsikringsmyndighederne. (især Business Angels), nedsætte arbejdsgivernes 2. 1. 2. Erhvervsklimaet for nye virksomheder: medlemsstaternes indsats Der er ifølge medlemsstaterne sket en hel del inden for mange af de emner, der fremhæves i henstillingen. Således har en national debat i Frankrig f. eks. ført til, at der den 3. december 1997 blev fremlagt omfattende reformplaner16 med hen ved 37 forskellige foranstaltninger til administrativ forenkling. Mange af disse reformer ligger tæt op ad Kommissionens henstilling. Formålet er bl. a. at fremskynde registreringsprocessen (se boks 1), forenkle formularerne og reducere antallet af påkrævede oplysninger, sikre bedre koordinering mellem de offentlige myndigheder og gøre det lettere at indgive officielle dokumenter ad elektronisk vej. Noget lignende har fundet sted i England (se boks 2). 16 ''Premières mesures de simplification administrative pour les PME'', forelagt for Conseil des ministres af den franske statssekretær den 3. december 1997. 14 Samordnet aktion nr. 1 Boks 1 Forbedring og forenkling af erhvervsklimaet for nye virksomheder i Frankrig Procedurerne for nye virksomheder er ved at blive forenklet gennemgribende i Frankrig. Man har etableret Centres de formalités d’entreprises (CFE), der fungerer som ét enkelt kontaktpunkt for potentielle iværksættere. Selve procedurerne er også blevet forbedret markant. Således skal der i dag kun udfyldes én enkelt registreringsformular på én side. Der er nu også kun ét enkelt registreringsnummer. De elektroniske systemer gør det stadig lettere at håndtere procedurerne, og alle formaliteter kan i dag klares på én dag. Nærmere oplysninger om, hvilke fremskridt der gøres som led i forenklingsprogrammet, kan fås på Internet17. De danske myndigheder er gået endnu videre med brugen af Internet. Man kan nu på ét enkelt websted18 finde alle fornødne formularer til offentlige indberetninger. Mange af indberette oplysninger direkte til formularerne er interaktive og kan anvendes til at myndighederne. Betaling kan også ske online. Til det formål er der etableret ét enkelt elektronisk kontaktpunkt. I Finland har man lignende pilotprojekter i gang. en der iværksat hvor man informerede oplysningskampagne, I Østrig er de samordnede aktioners direkte effekt mere iøjnefaldende. Efter forummet blev erhvervs- organisationerne og de offentlige myndigheder om de drøftede spørgsmål og gjorde oplysningerne tilgængelige på Internet. Man har blandt meget andet oprettet et centralt, elektronisk virksomhedsregister. Desuden planlægger man at anvende systemet med kvikskranker (first-stop-shops), og mindre virksomheder (med under 20 ansatte) skal ikke længere opfylde de mange statistik- og indberetningskrav. I Sverige er drøftelserne fra Paris-forummet indgået i en national debat, som for sin del er mundet ud i en række tiltag, bl. a. et projekt, der går ud på at indføre en enhedsformular for virksomhedsregistrering og et centralt kontaktpunkt for registrering. Et kontor for konsekvensvurdering (benævnt "Simplex") gennemfører konsekvensanalyser af lovgivningsforslag og arbejder for at få skabt færre, mere retfærdige og lettilgængelige bestemmelser. Der foretages desuden en årlig undersøgelse af SMV'er, der jævnligt er i kontakt med de større offentlige myndigheder, for at få forbedret kontakten mellem de offentlige myndigheder og erhvervslivet. Spanien har berettet om en meget aktiv proces, hvor erhvervsorganisationerne systematisk inddrages. Paris-forummet har bidraget til, at man på regeringsplan har undersøgt, hvilken overordnet strategi de offentlige myndigheder bruger over for SMV'er, særlig med hensyn til de tunge administrative procedurer. Der er nu igangsat en plan for forbedring af SMV'ers konkurrenceevne gennem fleksibilitet og lovgivningsmæssig forenkling19. 17 18 19 www. pme-commerce-artisanat. gouv. fr/chantiers/simp/index. htm www. indberetning. dk Plan de Agilizacion y Simplificacion Normativa para la Competitividad de la PYME. 15 Desuden vil de kvikskranker20, man har oprettet, begrænse iværksætternes problemer markant i forbindelse med virksomhedsetablering. Virksomheder, der ikke oprettes som kapitalselskaber, kan etableres på én enkelt dag. Man skal ved virksomhedsetablering i dag kun gennemgå 15 procedurer (mod tidligere 17), og det tager i dag kun 25 dage (mod tidligere 81). Samordnet aktion nr. 1 Boks 2 Opfølgning i England af henstillingen om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet i forbindelse med virksomhedsetablering I juni 1998 gennemførte Det Forenede Kongeriges Better Regulation Unit (i dag kaldet Regulatory Impact Unit) under Cabinet Office en systematisk undersøgelse af det britiske svar på Kommissionens henstilling om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet i forbindelse i forhold til gældende med virksomhedsetablering. Hver enkelt henstilling blev undersøgt praksis og de britiske offentlige myndigheders arbejdsprogrammer. Undersøgelsen viste, at England var godt på vej til at følge næsten alle henstillingerne. Der er siden hen gjort yderligere fremskridt. Således oprettede man f. eks. i april 1999 et centralt organ for skatter og socialsikringsbidrag. Det vil ikke kun lette sagsbehandlingen af arbejdstagernes skatter og socialsikringsbidrag, men vil også gøre det muligt at yde en ensartet rådgivning. For at sikre mere åbenhed og tilskynde til feedback kan der på Internet21 fås nærmere oplysninger om det nævnte kontors virksomhed. I Belgien har man oprettet et organ for administrativ forenkling22 direkte under premierministeren. Dette organ har for den administrative forenkling og for at etablere et system for vurdering af, hvordan bestemmelserne indvirker på SMV'er, men skal også udvikle et elektronisk system for opfyldelse af formaliteterne. ikke kun det overordnede ansvar 20 21 22 Ventanillas Unicas Empresariales. www. open. gov. uk/co/bru/bruhome. htm Arrêté royal du 23 décembre 1998 relatif à l’Agence pour la simplification administrative (MB 8. 1. 1999). 16 Samordnet aktion nr. 1 Boks 3 Forbedring og forenkling af erhvervsklimaet for nye virksomheder i Portugal Efter en betydelig indsats for at koordinere aktiviteterne mellem flere forskellige offentlige myndigheder og organer oprettede man i 1997 i Portugal CFE-netværket (Centro de Formalidades das Empresas). CFE-netværket består af fem regionale kontorer (yderligere to er planlagt), der fungerer som kvikskranker (one-stop-shops) for alle formaliteter i forbindelse med virksomhedsetablering. Hvor man tidligere skulle henvende sig seks forskellige steder, er registreringstiden nu nede på 2-3 uger (mod tidligere 4-6 måneder). forenklet, og antallet af officielle Flere andre administrative procedurer er også blevet formularer er i dag kun to identifikationsnumre. Ny informationsteknologi anvendes til at fremskynde procedurerne, og ydelsen er gjort mere kundeorienterede. reduceret. En virksomhed har Den hastige stigning i antallet af behandlede sager vidner om, at CFE-netværket har været en stor succes. Selv om der er taget hensyn til de lokale forhold, har de franske Centres de formalités d'entreprises været en umiskendelig kilde til inspiration. 2. 2. BEST-rapporten Rapporten23 fra Taskforcen for Forenkling af Erhvervsklimaet (BEST) er en anden vigtig impuls udefra til at ændre de lovgivningsmæssige og administrative bestemmelser for erhvervslivet. BEST-taskforcen bestående af eksperter fra alle medlemsstater blev oprettet af Kommissionen efter opfordring fra Det Europæiske Råd i Amsterdam. Den har analyseret betingelserne for virksomheder i EU som helhed og udarbejdet 19 overordnede henstillinger, der støttes af ca. 160 mere detaljerede anbefalinger. Rapporten omhandlede både de lovgivningsmæssige og administrative rammer og støtteaktionerne for SMV'er. Taskforcen bemærker i rapporten, at der i Europa er bred enighed om, hvad der må gøres for at forbedre vilkårene for SMV'er. I øvrigt svarede mange af de punkter, taskforcen har fremhævet, til dem, man nåede frem til som led i de samordnede aktioner. Taskforcens virksomhed og opfølgningen heraf er beskrevet i anden sammenhæng24. Det må dog her bemærkes, at BEST-rapporten er blevet vel modtaget af Det Europæiske Råd i Cardiff og efterfølgende af de øvrige parter, der beskæftiger sig med erhvervspolitik. Den har således bidraget til at understrege vigtigheden af de spørgsmål, der skulle behandles som led i de samordnede aktioner. BEST-rapporten blev fulgt op af en handlingsplan25, som Rådet vedtog den 29. april 1999, og ifølge hvilken de samordnede aktioner skal indgå i det bredere program for initiativer, som medlemsstaterne og Kommissionen gennemfører. Taskforcens virksomhed har været af en sådan art og 23 24 25 De Europæiske Fællesskaber (1998): "Rapport fra Taskforcen for Forenkling af Erhvervsklimaet", Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg. ISBN 92-828- 3418-2. Kommissionens meddelelse "Fremme af iværksætterånden og konkurrenceevnen", KOM(1998) 550 endelig udg. af 30. 9. 1998. Handlingsplanen til fremme af iværksætterånden og konkurrenceevnen, konklusioner fra Rådet (industri) den 29. 4. 1999. 17 kvalitet, at der i hvert fald for øjeblikket ikke er brug for noget forum om de lovgivningsmæssige og administrative rammer for virksomheder i vækst. Til gengæld nævner Rådet skal aflægges beretning om gennemførelsen af handlingsplanen, hvilket kan være en vigtig kilde til information om udviklingen på området. i sine konklusioner, at der jævnligt 2. 3. 2. 3. 1. Overdragelse af virksomheder Lille-forummet På forummet i Lille i februar 1997 drøftede man de lovgivningsmæssige og administrative rammer, inden for hvilke en virksomhed overdrages til næste generation, samt diverse støtteaktioner for virksomhedsejere under denne proces. Kommissionen havde allerede behandlet disse emner i anden sammenhæng og påpeget, at hen ved 1,5 mio. arbejdspladser er truet i hele EU på grund af problemerne i forbindelse med virksomhedsoverdragelse, bl. a. når en virksomheds grundlægger går på pension. Dette arbejde mundede i 1994 ud i en henstilling26 fra Kommissionen. Det Europæiske Observationscenter for SMV redegjorde i sin rapport 27 fra 1996 nærmere for de økonomiske konsekvenser af virksomhedsoverdragelse. Behandlingen af spørgsmålene blev videreført på Lille-forummet, og de indsamlede oplysninger om fremskridtene i de enkelte medlemsstater fik Kommissionen til at fremlægge en meddelelse28, hvor følgende emner blev fremhævet: - - - forbindelse med virksomhedsoverdragelser, herunder passende juridiske tiltag i og og juridiske former forenklede kommanditselskaber aktieselskaber), virksomheders kontinuitet som et juridisk princip og behovet for regnskabsmæssige forenklinger til anparts- eller aktieselskaber og omvendt, interessentskaber omdannelse procedurer (til af skattemæssige tiltag i forbindelse med virksomhedsoverdragelser, herunder lavere arve- ved omdannelse af virksomheden og overdragelse af virksomheden til tredjemand eller ansatte eller gaveafgifter, dobbeltbeskatning og skatter i støtteaktioner bedre foranstaltninger fra finansieringsinstitutternes og erhvervsfremmeorganisationernes side, navnlig i form af bedre oplysning og rådgivning og i givet fald uddannelse. virksomhedsoverdragelser, forbindelse med herunder 2. 3. 2. Virksomhedsoverdragelser: medlemsstaternes indsats Kommissionen har noteret sig, at der siden forummet er gjort store fremskridt på området. Medlemsstaterne har anvendt yderst forskellig praksis på dette område, og de har kunnet lære meget ved at iagttage udviklingen andre steder. 26 27 28 Kommissionens henstilling 94/1069/EF af 7. december 1994 vedrørende overdragelse af små og mellemstore virksomheder, EFT L 385 af 31. 12. 1994, s. 14. Det Europæiske Observationscenter for SMV, fjerde årsberetning (1996), afsnit 6, European Network for SME Research, Zoetermeer, Nederlandene. Kommissionens meddelelse om overdragelse af små og mellemstore virksomheder, EFT C 93 af 28. 3. 1998, s. 2. 18 (NUTEK), der svenske Närings- och teknikutvecklingsverket Det en fremtrædende rolle i Lille, deltog også meget aktivt i tilrettelæggelsen af opfølgningen og iværksatte en bred national debat blandt eksperter og erhvervsorganisationer. I juli 1998 udgav NUTEK en bog med titlen Ägarskiften i företag29, hvori der blev redegjort for situationen i Sverige og rådgivet i, hvordan man overdrager en virksomhed med succes, samt anført flere eksempler på positive historier. NUTEK har desuden fremsat en række forslag til ændring af lovgivningen. Disse forslag er for øjeblikket til behandling hos den svenske regering. spillede I Østrig har emnet haft særlig bevågenhed fra regeringens side, som i samarbejde med erhvervsorganisationerne har gennemført en analyse af situationen på nationalt plan. Der er for nylig blevet fremlagt en rapport30, og det forventes, at mange virksomheder vil få nedsat arve- og gaveafgiften betydeligt, og at de vil få mere tid til at opfylde andre krav. I mellemtiden har handelskamrene udviklet et enkelt system, hvor erhvervsfolk, der snart går på pension, og potentielle iværksættere kan komme i kontakt med hinanden. Et lignende system eksisterer allerede i Danmark i form af en database med potentielle købere og sælgere af virksomheder. Det bruges af de teknologiske informationscentre som led i en oplysningskampagne om virksomhedsoverdragelse. internetbaseret Samordnet aktion nr. 1, 2 og 3 Boks 4 Det er blevet lettere at overdrage en virksomhed i Spanien I Spanien, hvor dette spørgsmål har stor betydning, fordi der i den spanske økonomi er et overvejende flertal af familievirksomheder, har man nedsat arve- og gaveafgifterne markant, så det er blevet lettere at overdrage en virksomhed. Skattebyrden er nedsat med 95% på enkeltvirksomheder eller virksomhedsandele, der går i arv til ægtefolk eller efterkommere. Reformer af bestemmelserne for ændring af ejerforholdet og en ny lov om risikokapitalfonde31 har - mere indirekte - gjort det lettere at sikre kontinuitet i en virksomheds aktiviteter. 2. 4. Samlet vurdering af den samordnede aktion nr. 1 At dømme efter medlemsstaternes rapporter er der sket en del med hensyn til de spørgsmål, der blev drøftet på forummet som led i den samordnede aktion nr. 1. Det er kendetegnende for de samordnede aktioner, at de henter inspiration fra, hvor det praktiske arbejde rent konkret udføres. Det vigtige er, at man nu - uanset hvilke lande der har indført ændringer i lovgivningen - har stærke belæg for, at de fleste medlemsstater bevæger sig i samme retning, og at man på europæisk plan er ved at nå til enighed om, hvilke elementer der bør indgå i et passende regelsæt for virksomheder. De samordnede aktioner har både bidraget til, at man kunne opnå en sådan enighed, og åbnet mulighed for at indkredse nogle af de specifikke elementer. De har desuden dokumenteret de fremskridt, der er gjort. 29 30 31 S. -E. Johansson og M. Falk: "Ägarskiften i företag", NUTEK og Ekerlinds Förlag, Stockholm. ISBN 91-88595-18-8. Institut fur Gewerbe- und Handwerksforschung (1999): "Enquete über Unternehmensnachfolge bei KMU", Wien. Ley 1/1999 de Entidades de Capital-Riesgo y de sus Sociedades Gestoras. 19 Det betyder dog ikke, at der ikke er behov for yderligere forandringer. At udviklingen går den rette vej, betyder ikke, at målet allerede er nået, og samordnede aktioner fører ikke nødvendigvis til et homogent erhvervsklima i Europa som helhed. Hvorom alting er, er forandringerne lovende, og det videre arbejde med de samordnede aktioner, fortrinsvist inden for rammerne af BEST-handlingsplanen, har et stabilt grundlag at bygge videre på. 20 3. DEN SAMORDNEDE AKTION NR. 2: FREMME AF ERHVERVSORDNINGER FOR ERHVERVSLIVET 3. 1. 3. 1. 1. Fremme af støtteaktioner for nye virksomheder Madrid-forummet Madrid-forummet den 16. og 17. november 1995 markerede indledningen til den samordnede aktion om støtteaktioner for virksomheder i etableringsfasen. Arrangementet, som Kommissionen afholdt i samarbejde med det spanske formandskab, tiltrak mange deltagere, bl. a. utallige politiske ledere, erhvervsorganisationer og aktører inden for erhvervsfremme. Målet var at øge effektiviteten og forbedre samordningen af de foranstaltninger, der træffes for at støtte SMV'er i etableringsfasen og i begyndelsen af deres udvikling. Kommissionen påpegede i sin åbningstale, at foranstaltninger af denne art kan have direkte konsekvenser for nye virksomheders overlevelseschancer. De efterfølgende talere støttede dette synspunkt, og som forummets første væsentlige konklusion blev man enig om, at det er vigtigt med en fortsat indsats for nye virksomheder. Deltagerne kunne til drøftelserne hente hjælp i en rapport (European Directory of Measures in Favour of Business Start-ups and Assistance for New Enterprises), der var udarbejdet til lejligheden på basis af indlæg fra de enkelte medlemsstater. Denne rapport, som var en liste over erhvervsfremmeordninger i de enkelte medlemsstater, sigtede ikke mod at være fuldstændigt, men var dog et første forsøg på at fremlægge pålidelige oplysninger til sammenligning af de enkelte nationale støtteaktioner. En række emner udkrystalliserede sig i Madrid, bl. a. : - - - - - - - - for at fremme for mere sammenhængende støtteprogrammer i behovet for en fortsat indsats for at forbedre erhvervsklimaet for SMV'er vigtigheden af kulturelle og uddannelsesmæssige aspekter iværksætterånden behovet forskellige og sammensatte foranstaltninger vigtigheden af at afstemme støtten efter en virksomheds forskellige udviklingsfaser behovet for ligevægt mellem private og offentlige foranstaltninger på området behovet erhvervsfremmeorganisationerne de muligheder, der ligger i IT, men også det fortsatte behov for en individuelt tilpasset service muligheden for at forbedre evalueringsmetoderne vedrørende foranstaltninger til fremme af virksomhedsetablering. fremme networking både mellem virksomhederne og mellem lyset af de mange for at De konklusioner, der blev draget på Madrid-forummet, spænder således meget vidt. I de tre arbejdsgrupper blev der udarbejdet henstillinger af mere konkret art, men Madrid- forummets vigtigste bidrag var, at man fik en rettesnor for det videre arbejde. Arbejdsgruppernes drøftelser om foranstaltninger på uddannelses- og informations- området, adgang til finansiering og støtteaktionernes struktur førte til, at man afholdt et særligt opfølgningsseminar om disse emner. Flere af henstillingerne har indvirket på de støtteinstrumenter, Kommissionen har iværksat. Som eksempel kan nævnes det internetprojekt, Kommissionen indledte efter en udbudsprocedure, og som går ud på 21 elektronisk på networking mellem erhvervsfremmeorganisationerne diskussionsgrupper. Det er et første skridt hen imod oprettelse af et permanent elektronisk forum for bedste praksis - som anbefalet af en arbejdsgruppe i Madrid. baseret 3. 1. 2. Opfølgningsseminarerne På baggrund af de drøftelser, som styregruppen for de samordnede aktioner førte med medlemsstaterne vedrørende opfølgningen, opstillede man et program, der skulle gøre det muligt at indkredse konkrete eksempler på god praksis på de områder, man drøftede i Madrid. Man besluttede, at dette bedst kunne opnås ved at afholde en række mindre seminarer om konkrete spørgsmål. Seminarerne blev afholdt med en af medlemsstaterne som vaert, og man bestræbte sig på at begrænse deltagerantallet, så der var mulighed for en aktiv debat med diverse eksperter på området. I løbet af 1998 afholdt man tre meget frugtbare seminarer. Det første i rækken var et seminar om uddannelse for nye virksomheder, som blev afholdt i samarbejde med de svenske myndigheder i Stockholm i maj. Derefter fulgte i juni et seminar i Madrid om finansiering for nye virksomheder, som blev afholdt i samarbejde med de spanske myndigheder. Det tredje og sidste seminar, som omhandlede støtte til i innovative virksomheder gennem iværksættercentre samarbejde med de finske myndigheder i Helsingfors i november 1998. (Incubators), blev afholdt På alle tre seminarer var man ikke kun enig om, hvilke hovedelementer der skal indgå i et effektivt støtteprogram for nye virksomheder, men det var også i vidt omfang muligt at indkredse konkrete eksempler på god praksis. Disse eksempler er blevet offentliggjort i rapporter fra de tre seminarer, og disse rapporter er blevet udsendt i medlemsstaterne. Desuden har man udvalgt ca. 20 programmer, der skal benyttes i forbindelse med en større oplysningskampagne. Disse programmer vedrører følgende emner med de tilsvarende eksempler på god praksis: 3. 1. 2. 1. Uddannelse og information Emne God praksis Behovet iværksætterkultur for at skabe en Handlingsprogrammet ivaerksaetterkultur i Danmark for dansk Fremme gennem uddannelse af undervisere iværksætterkulturen af Trading Places-projektet på Centre for Enterprise i Leicester i England Fremme af videregående uddannelser iværksættere i TOP-programmet Universitet i Holland på Twente en for pakke Behovet af sammenhængende, anvendelige og lettilgængelige foranstaltninger for nye virksomheder række udarbejdet En erhvervsfremme- organisationer i Poitou-Charentes har af foranstaltninger, der bygger på det franske Entreprendre en France- netværk pakke en 22 Let adgang til uddannelse via IT Ung Företagsamhet-netværket har udarbejdet og udsendt en cd-rom i Sverige Vigtigheden af målrettet hjælp til bestemte grupper af iværksættere, f. eks. kvinder portugisiske organisation Den kvinder i, GDO har undervist hvordan overbevisende forelægger etableringsforslag for finansieringsinstitutter man 3. 1. 2. 2. Finansiering for nye virksomheder Emne God praksis Fordelene ved på nationalt plan at finansieringsinstitut, hvis have ét hovedopgave består i at sikre, at nye virksomheder har adgang til passende finansiering Deutsche Ausgleichsbank tilbyder nye virksomheder en lang række finansielle og rådgivningsmæssige tjenester at af, Vigtigheden potentielle iværksættere kan præsentere sig selv og deres virksomhedsplaner overbevisende for banker og andre finansieringsinstitutter Muligheden af, at banker - gennem relationship management og anden kundeorienteret praksis - er mere nye imødekommende virksomheder over for Den Starters-service, som Générale de Banque yder i Belgien Den relationship management- ordning, som Bank of Ireland har indført passende Tilgængelig finansiering for nye virksomheder, først og fremmest mikrolån og Etablering af netværk, som bedre kan udnytte de muligheder, der ligger i Business Angels De mikrolån, som Finnvera plc tilbyder i Finland National Business Angels Network i England er Fortsat udvikling af aktiemarkeder, der for SMV'er, navnlig for at skaffe risikovillig kapital velegnede Neuer Markt i Tyskland 23 3. 1. 2. 3. Iværksættercentre (Incubators) for nye virksomheder Emne God praksis Behovet for den rette kombination af ydelser på iværksættercentrene af Fremme serviceydelser bedre kvalitet i En effektiv teknologioverførsel Muligheden af iværksættercentre i andre sektorer etablere at Vigtigheden for iværksættercentre og disses kunder networking af Behovet finansiering af iværksættercentre afbalanceret for en De muligheder, der ligger i et virtuelt iværksættercenter Fælles støtte på natonalt niveau IZET Innovationszentrum og dets regionale partnere i Schleswig- Holstein tilbyder i infrastruktur, forretningsplanlægning finansielle ydelser Tyskland og iværksat Bordeaux-Productic har den franske AFNOR-standard for iværksættercentre Kontakterne mellem akademikere, handel og industri på St John's Innovation Centre i Cambridge i England Travel Park Incubator Network i Finland, nye som virksomheder inden for turisme hjælper De 17 iværksættercentre, der ligger som i Helsingforsregionen, koordineres af Arbetskrafts- och näringscentralen og International Centre Communication Avancée franske af Antipolis private og offentlige midler forskerpark finansieres de i den Sophia både Den cyberpark, som Lavanttaler Innovations Zentrum driver i den østrigske delstat Kärnten Implementere samarbejdssystemer gennem mellem virksomhederne Spanish Association of Business and Innovation Centres (ANCES) 3. 1. 3. Informationsformidling I bilag 2 gives der en kort beskrivelse af disse eksempler med yderligere oplysninger. Dette bilag indeholder teksten til en publikation, som henvender sig til personer, der beskæftiger sig med erhvervsstøtte, og det angives, hvor der kan fås nærmere oplysninger om de enkelte eksempler. Der er i øvrigt planer om at anvende publikationen i forbindelse med en større kampagne, der vil blive iværksat ved hjælp af moderne IT-muligheder. Det 24 første mål vil være at oprette et websted, der på én gang kan åbne mulighed for en bred formidling af de eksempler, man har fundet frem til på seminarerne, og give adgang til yderligere oplysninger. På webstedet gives der en kort beskrivelse af de enkelte eksempler, og der vil være links til de tilsvarende afsnit i rapporten fra det pågældende seminar (med nærmere oplysninger), men også til andre oplysninger, bl. a. til den pågældende organisations websted. I boks 5 er der anført et sådant eksempel. Det blev oprindeligt forelagt på Stockholm- seminaret om uddannelse og information for nye virksomheder. På længere sigt er målet at få etableret en internetsammenslutning, i første omgang bestående af deltagerne fra foraene, men senere hen af erhvervslivets støtteorganisationer i almindelighed. Sammenslutningen vil blive opfordret til at oprette en slags permanent elektronisk forum. Denne proces vil blive indledt med en række diskussionsgrupper med deltagere fra seminarerne om virksomhedsetablering. Deltagerne vil blive bedt om at drøfte de pågældende eksempler på god praksis, forelægge andre eksempler, der om muligt er endnu bedre, og drøfte beslægtede emner, f. eks. kvalitet og sammenhæng ved levering af erhvervsfremmeydelser. Da der i første omgang er tale om et pilotprojekt, vil der være ret få deltagere i drøftelserne. Det skulle dog åbne mulighed for mere målrettede og saglige drøftelser, der på webstedet vil være tilgængelige for offentligheden. Det vil fremgå af den trykte udgave af publikationen med eksempler på god praksis, hvor man kan besøge webstedet for de samordnede aktioner. På webstedet kan man desuden følge drøftelserne om de fastlagte gode praksisser. Samordnet aktion nr. 2 Boks 5 Der gives i det følgende et eksempel på en god praksis, man har fundet frem til ved hjælp af de samordnede aktioner til fremme af erhvervsordninger for erhvervslivet: Sammenhængende og praktisk støtte til uddannelse i Frankrig Emne Nyetablerede virksomheder har brug for en pakke af sammenhængende, anvendelige og lettilgængelige uddannelsesforanstaltninger. God praksis "Pakken" af uddannelsesforanstaltninger Formation destinée aux entreprises en phase de démarrage, à tout moment et partout er et fjernundervisningsprogram, der er udviklet inden for rammerne af det nationale netværk Entreprendre en France. Det udbydes af de seks handels- og industrikamre i Poitou-Charentes i Frankrig i samarbejde med CNED (Centre National pour l'Education à Distance), Agence pour la Création d'Entreprise og CEPAC Centre Atlantique. Ved hjælp af undervisningsmoduler kan iværksættere analysere deres egne evner, projektets gennemførlighed, og hvilke tiltag der er nødvendige i virksomhedens indledende fase. Virksomheden skal udarbejde en projektmappe, herunder en virksomhedsplan, og støtte ydes af rådgivere fra handels- og industrikamrene og de faglige sammenslutninger, der er med i netværket Entreprendre en France. Undervisningsmaterialet produceres og markedsføres gennem CNED og kan fås i papirformat og elektronisk format32. Nærmere oplysninger kan fås i bilag 2. 32 www. cned. fr 25 3. 1. 4. "Bedste praksis"-metoden Bag denne strategi for informationsformidling ligger der en særlig opfattelse af metoden til at finde frem til den bedste praksis. Der er enighed om, at denne metode fortrinsvist skal bygge på en iterativ proces. I første omgang har man fundet frem til projekter, der for eksperter på området synes at være særlig interessante og værd at overveje for andre aktører. Det er dog for tidligt at sige, om der er tale om den bedst mulige praksis. Hvad der er den bedste praksis, kan kun fastslås gennem en meget bredere debat, kritisk sammenligning med anden praksis og en nøje og objektiv evaluering. Til det formål nedsatte styregruppen en arbejdsgruppe med ansvar for "bedste praksis"-metoden som led i opfølgningsprogrammet. Denne arbejdsgruppe har taget fat på at drøfte kriterierne for indkredsning af, hvad der er den bedste praksis, og muligheden for at anvende benchmarking og lignende metoder til at afgøre, hvad der er den bedste praksis inden for bestemte typer erhvervsfremmeprogrammer. I april 1999 blev der offentliggjort en indkaldelse af interessetilkendegivelser med henblik på at lade en række konsulenter undersøge visse aspekter af en sådan benchmarkingmetode. Det er meningen, at arbejdsgruppen skal stå i centrum for gennemførelsen af en mere systematisk analyse af bedste praksis, og at der i den forbindelse skal bygges videre på erfaringerne fra første fase. 3. 1. 5. Erhvervsfremmeaktioner for nye virksomheder: medlemsstaternes indsats For at kunne øge kendskabet til de eksempler på god praksis, der allerede er fastlagt, er det nødvendigt, at de nationale myndigheder hjælper til. Det er sket på forskellig vis. En række af forslagene fra Madrid-forummet og de efterfølgende seminarer er ført ud i livet. Som eksempel kan nævnes, at flere medlemsstater i det spørgeskema, man i 1997 udsendte som opfølgning på forummet, berettede om konkrete aktioner. I Finland evaluerede Erhvervsministeriet det materiale, der var blevet fremlagt i Madrid, hvorefter man udvalgte ti foranstaltninger, der syntes bedst egnede for Finland, og rådførte sig med erhversfremmeorganisationerne. Tre af foranstaltningerne blev fundet egnede og godkendt. Der var bl. a. tale om en ydelse, der stilles til rådighed af den regionale Arbetskrafts- och näringscentralen, og som er baseret på den svenske telefonrådgivning for nye virksomheder ("Startlinjen")33. I Grækenland kom de drøftelser, der blev ført efter Madrid-forummet, til at påvirke udformningen af det operationelle program til fordel for industrien inden for rammerne af I den forbindelse omorganiserede man bl. a. de serviceydelser, nye EU-støtten. virksomheder får tilbudt, bl. a. forretningsplanlægning og teknisk bistand. Man vedtog desuden en række foranstaltninger, der tog sigte på at etablere iværksættercentre i flere dele af Grækenland og yde bistand til erhvervsfolk, der ønsker at starte en ny virksomhed. Det materiale, der var blevet fremlagt på forummet og seminarerne, blev også brugt til at skabe debat på nationalt plan. Flere medlemsstater har berettet, at de systematisk orienterer de større erhvervsorganisationer om det igangværende arbejde. Således har man i Holland behandlet de praksisser, som man fandt frem til på forummet og f. eks. til start). seminarerne, i et debatoplæg med titlen "Klar voor de Start" (klar 33 Startlinjen er www. nutek. se/startlinjen. siden hen udvidet sine tjenester, som nu er tilgængelige på Internet: 26 Debatoplægget er blevet udsendt til over 400 organisationer til høring og derpå drøftet på fem ekspertmøder. Konklusionerne fra denne høring vil indgå i et politisk oplæg, som parlamentet vil få forelagt i den nærmeste fremtid. De berørte organisationer får i stigende omfang stillet det udarbejdede materiale til rådighed på websteder, f. eks. i Østrig, hvor dette i længere tid har været gængs praksis. iværksatte det hollandske Erhvervsministerium i 1998 Der synes generelt at være en tendens til konvergens, når det gælder beslægtede problemer. Således et samarbejdsprojekt for nye virksomheder inden for informations- og kommunikations- teknologi. De får tilbudt en pakke af fysiske faciliteter, ledelsesstøtte, finansiering og networking, således som det senere på året blev anbefalet på Helsingfors-seminaret. Tilsvarende har den østrigske Gründerservice, som Erhvervsministeriet yder, aktivt været med til at fremme iværksætterånden og brugen af ny IT til oplysning og rådgivning. I Portugal har SINPME-netværket på IAPMEI's34 14 regionale kontorer en kvikskranke (one-stop-shop), hvor man kan få oplysning om statsstøtte til virksomheder. Den støttes af et integreret system for adgang til databaser og Internet og har veluddannede informationsmedarbejdere. På det finansielle område er den britiske tanke om et Business Angels-netværk blevet overtaget i Holland, Tyskland og Østrig, og disse netværk samordnes nu på europæisk plan. Erhvervsorganisationerne har også ydet et bidrag, ikke kun ved at deltage i debatten på foraene og seminarerne, men også ved at bringe konklusionerne videre. De tyske sparekasser har f. eks. afholdt en konference om de spørgsmål, man drøftede i Madrid, og EURADA (den europæiske sammenslutning af erhvervsudviklingskontorer) har jævnligt offentliggjort rapporter i sit nyhedsbrev om arrangementerne under de samordnede aktioner. Det arbejde, der er blevet gjort, når det gælder erhvervsstøtte for virksomheder i etableringsfasen, er mundet ud i flere konkrete eksempler på god praksis, der er begyndt at påvirke udformningen af disse foranstaltninger i Europa. I mellemtiden er arbejdet nu gået over i en analyse af erhvervsstøtte for virksomheder i vækst. 3. 2. Støtteaktioner for virksomheder i vækstfasen 3. 2. 1. Baden-forummet Forummet om SMV'er i vækstfasen og om nøglefaktorer til at øge konkurrenceevnen markerede et nyt stadium i den samordnede aktion nr. 2. Det blev afholdt i Baden nær Wien i september 1998 under det østrigske formandskab. Også på dette forum blev der behandlet tre hovedemner for erhvervsfremme, nemlig uddannelse, finansiering og styrket samarbejde. Forud for forummet blev der udfoert en række arbejder, som workshopperne fik forelagt til afgrænsning af drøftelserne. I de indledende konklusioner35 udkrystalliserede sig bl. a. følgende punkter: 34 35 Instituto de Apoio as Pequenas e Médias Empresas e ao Investimento (instituttet til støtte for små og mellemstore virksomheder og investeringer). "SMEs Forbundsøkonomiministerium, Wien 1999. in Improving Competitiveness", Østrigs in the Growth Phase – Key Factors 27 3. 2. 1. 1. Uddannelse - - - - - - - - - en god grundlæggende uddannelse kan hjælpe virksomhederne med både at overleve og ekspandere uddannelse med henblik på vækst bør begynde umiddelbart efter virksomhedens etablering virksomheder i vækst skal ikke kun uddannes på sporadiske kurser, men nøglen til fremgang er et system af livslang uddannelse udviklingen af iværksætterevner skal svare til virksomhedens udvikling under hele dens livscyklus uddannelsen bør afstemmes efter de forskellige behov, som de forskellige typer virksomheder har uddannelsesplanen bør omfatte forberedelse til at overdrage en virksomhed det er meget vigtigt at oplyse om uddannelses- og støttemulighederne der kan ske betydelige forbedringer på uddannelsesområdet, f. eks. ved at tænke i nye samarbejdet mellem uddannelsesinstitutioner med forskellig specialviden, oprette regionale videncentre og tilbyde mere skræddersyede tilbud for at kunne forbedre kvaliteten må uddannelserne evalueres nøje. selvstudium i netværk, indføre baner, øge Hvad angår selve uddannelsens indhold, blev der fremsat aspekter af at virksomhedens mål, og om kurser præsentation af virksomhedsplanen. forslag om de centrale f. eks. behovsvurdering og formulering af f. eks. overbevisende i vigtige færdigheder, lede en virksomhed, 3. 2. 1. 2. Finansiering - - - - - finansieringsmulighederne bør afstemmes efter de forskellige behov, som de forskellige typer virksomheder har problemer, der begrænser adgangen til kapital, bør ikke kun angribes fra udbudssiden, men også gennem foranstaltninger, der tager sigte på leder- færdigheder og på at afhjælpe en fortsat modvilje mod egenkapital og kommunikationsproblemer der kan sikres midler til højrisikoprojekter, hvis man bruger de rette metoder til risikovurdering finansiering af innovation bør dog ikke begrænses til højteknologiske områder oplysning gør det muligt at tildele og anvende midlerne med større åbenhed. 3. 2. 1. 3. Transnationalt samarbejde - - - - - det kræver stor fleksibilitet, når man skal støtte samarbejde virksomheder imellem, da de kan have vidt forskellige erfaringer, og samarbejdet kan have forskellig form, hvilket der må tages hensyn til samarbejdet støder stadig på hindringer, som må undersøges, og der er behov for en lovgivningsmæssig reform, bl. a. så det bliver lettere for deltagerne i samarbejdet at arbejde på tværs af grænserne det kan være meget nyttigt med en mere konsekvent opfølgning virksomheder kan få effektiv hjælp til at skabe kontakter på tværs af grænserne man må udbrede kendskabet til de eksisterende muligheder og foretage en mere systematisk evaluering af de stærke og svage sider. 28 Det blev på forummet flere gange nævnt, at der må sondres mellem de forskellige behov, som de forskellige typer virksomheder har. Under den afsluttende drøftelse blev det påpeget, at det kræver fleksibilitet at kunne tilgodese disse behov. Det understregede på ny fordelene ved den metode, der var valgt til de samordnede aktioner. Det blev bemærket, at denne metode sikrer en sådan fleksibilitet, idet den tilskynder til forbedringer i stedet for at tvinge dem igennem. 3. 2. 2. Opfølgning Emnerne ovenfor er stadig yderst provisoriske. Det er meningen, at man vil gå frem på samme måde som ved de foranstaltninger, der tog sigte på nye virksomheder. Det betyder, at foranstaltningerne for virksomheder i vækst - i tråd med ét af de gennemgående temaer under drøftelserne om støtteaktioner - vil blive fremlagt som en samlet pakke, så erhvervsfremmeordningerne er alsidige, sammenhængende og konsekvente. Flere af spørgsmålene vil blive drøftet yderligere, ligesom det skete ved støtteaktionerne for nye virksomheder. Det var ikke i Baden muligt at komme ind på alle typer foranstaltninger for virksomheder i vækst. Man koncentrerede sig om uddannelse, finansiering og samarbejde, og derfor måtte arbejdet suppleres med undersøgelser af de mange forskellige slags erhvervsfremmeordninger, der hurtigt udvikles. På den baggrund besluttede styregruppen for de samordnede aktioner at afholde en række seminarer i 1999 og i starten af 2000, hvor man ville se nærmere på følgende emner: - - - brugen af Internet nye eksportsfremmeordninger i en stadig mere globaliseret økonomi strategisk strategier f. eks. forsyningskæder og koordinerede ydelser, især på regionalt plan. erhvervsstøtte, benchmarking, for styring af I februar 1999 blev der i Paris afholdt et seminar for at tilskynde flere SMV'er til at bruge Internet og drøfte brugen af Internet i erhvervsfremmearbejdet. Der blev redegjort for diverse perspektiver og praksisser på dette sammensatte område, der er i hastig udvikling. De franske myndigheder har offentliggjort mødereferatet på en cd-rom36. Man arbejder stadig på at analysere dette materiale, fastlægge de vigtigste spørgsmål og indkredse gode praksisser, der bør fremhæves. En række af de rejste spørgsmål kan dog sammenfattes som følger: - - - - - - - 36 der er behov for en klar strategi for, hvordan man skal fremme brug af Internet virksomheder har fortsat behov for oplysning ikke kun nødvendigt med deregulering, men også forbedring af det er konkurrenceevnen gennem forskning og udvikling; der er desuden brug for systemer til validering, gennemførelse og vurdering partnerskab og samarbejde industrigrupper der er brug for passende finansiering og juridisk bistand virtuelle iværksættercentre kunne være til særlig nyttig offentlige myndigheder spiller en rolle, når det gælder deres egen brug af Internet, øget kendskab til elektronisk betaling og bedre logistiske systemer er nøglefaktorer, navnlig i værdikæder og Frankrigs Økonomi-, Finans- og Industriministerium (1999): "Les Actes du séminaire: L'Internet au service des PME", Paris. 29 - der bør sikres bedre oplysning om, hvad der sker i erhvervslivet, gennem undersøgelser og organer, der indsamler data. De to andre seminarer skal efter planen afholdes i november 1999 og februar 2000. For at sætte yderligere fokus på den situation, som SMV'er i hastig vækst befinder sig i, blev der den 16. og 17. september 1999 afholdt et forum i Helsingfors om øget vækst og konkurrenceevne gennem teknologi. Forummet, der blev afholdt i samarbejde med det finske formandskab, var en reaktion på det synspunkt, der navnlig blev forfægtet i Baden, nemlig at de forskellige typer virksomheder bør behandles særskilt, når man søger at fastslå, hvilke støtteaktioner der er effektive. Analysen af resultaterne af dette forum er ikke afsluttet, men det er klart, at man fik skabt en bedre forståelse for virksomheder i hurtig vækst, og at man fik undersøgt, hvordan de påvirkes af udviklingen af IT-løsninger. Der blev fremlagt flere gode eksempler på effektiv støtte for virksomheder af denne art, og man fandt frem til flere opmuntrende praksisser, hvor offentlige myndigheder anvender ny teknologi, så de kan tilbyde virksomheder mere effektive ydelser. De konkrete resultater af forummet vil siden hen blive offentliggjort, ligesom det skete ved de øvrige indslag i analysen af støtteaktioner for virksomheder i vækst. 3. 3. Informationens kvalitet støtteaktionerne. Forud for Madrid-forummet På et tidligt stadium i arbejdet med den samordnede aktion nr. 2 blev der rejst et spørgsmål om arten og omfanget af informationsbasen, der skal bruges til at foretage en i 1995 effektiv sammenligning af udarbejdede man som nævnt et register over de støtteaktioner, de enkelte medlemsstater havde truffet forbedre denne for nye virksomheder. Senere besluttede man at informationskilde og ændre den til en database. Der blev gennemført en udbudsprocedure, hvorefter man oprettede støttedatabasen, der indeholder mere end 700 foranstaltninger i forbindelse med virksomhedsetableringer i medlemsstaterne. Kommissionen agter at udvide databasen til også at omfatte foranstaltninger vedrørende andre faser af en virksomheds udvikling. Desuden vil Kommissionen udarbejde den på flere EU-sprog og gøre den tilgængelig via Internet med særlige grænseflader for virksomheder, offentlige myndigheder og erhvervslivets støtteorganisationer. Det er vigtigt at påpege, at man håber, at databasen vil blive et centralt led og instrument i de samordnede aktioner. Den er allerede godt på vej til at blive det. Mængden og kvaliteten af dataene vil også fremover bero på medlemsstaternes aktive medvirken. Hvad vigtigere er, ligger der et stort potentiale i brugen af databasen til at fastlægge den nationale erhvervspolitik, hvilket allerede så småt er begyndt. Databasen er udformet, så det ikke kun er let at indlæse nye data, men også at formidle resultaterne af søgninger i forskelligt format. Kommissionen støtter, at databasen bruges på en sådan aktiv måde, og vil søge at sikre, at der bliver adgang til flere oplysninger, efterhånden som databasen udvikler sig - i tråd med det grundlæggende mål, nemlig at få gjort det lettere at fastslå, hvad der er god praksis. Der vil navnlig blive indlæst flere data om effekten og evalueringen af de enkelte støtteaktioner. 3. 4. Konklusioner i forbindelse med medlemsstaternes indsats for Der er gjort betydelige fremskridt virksomheder. De samordnede aktioner har bidraget til at opnå disse fremskridt og skabe basis for at konstatere de videre fremskridt. Der er dog lang vej igen. Således må f. eks. gennemgangen af støtteaktionerne for virksomheder i vækst føres til ende, og dem, der 30 arbejder i erhvervslivets erhvervsfremmeorganisationer, skal bringes til at anvende bedre praksisser. Dette vil blive hjulpet på vej af det elektroniske forum og andre systemer, der er ved at blive indført. Arbejdet som led i den samordnede aktion nr. 2 har dog også gjort det muligt at indkredse en række centrale spørgsmål, der er af betydning for målet, nemlig at få skabt gode erhvervsordninger for erhvervslivet. Det drejer sig bl. a. om behovet for at afstemme foranstaltningerne efter de særlige vilkår, der gør sig gældende for de forskellige typer som en yde sammenhængende og homogen pakke, behovet for at gøre dem lettilgængelige, det stigende antal muligheder for at udnytte IT til dette formål og behovet for at opstille kvalitetskrav. For at få et overblik over situationen må vi se nærmere på resultaterne af den samordnede aktion nr. 3, da den giver disse spørgsmål en yderligere dimension. erhvervsfremmeordningerne virksomheder, behovet for at 31 4. DEN ERHVERVSPROGRAMMERNES SYNLIGHED OG EFFEKTIVITET SAMORDNEDE AKTION NR. 3: FORBEDRING AF 4. 1. Erhvervsprogrammernes synlighed og effektivitet 4. 1. 1. Dublin-forummet aktion samordnede Den om blev erhvervsprogrammernes synlighed og effektivitet i november 1996. Man drøftede i Dublin, hvordan man kan fremme efterspørgslen efter erhvervsfremmeprogrammer og gøre dem mere synlige. på Dublin-forummet indledt nr. 3 Man sondrede under behandlingen mellem fremme af erhvervsprogrammer gennem offentlige myndigheder på nationalt og regionalt plan og gennem erhvervsorganisationer og drøftede markedsføring af erhvervsfremmeprogrammer. Følgende generelle punkter udkrystalliserede sig: - - - - - skal inddrages mere systematisk i for mange programmer og ydelser og alt kundeorienterede ydelser: Virksomheder udformningen og leveringen af støtteaktioner og -ydelser der er formentlig alt organisationer, der står bag dem; de bør rationaliseres, især på regionalt plan støtteorganisationerne bør have en moderne servicekultur for erhvervslivet foranstaltningerne skal gøres mere målrettede under hensyntagen til de forskellige typer virksomheder og have mere indhold og dybde; man bør gå bort fra de traditionelle ydelser og i stedet yde foranstaltninger, der er tilpasset erhvervslivets vigtige innovationsprocesser evaluering af de programmer og ydelser, der leveres, bør være fast praksis. for mange Et spørgsmål, man ikke fik løst, men som uden tvivl er vigtigt, er, hvad der er den rette balance mellem offentlige og private erhvervstøtteordninger. Spørgsmålet angribes meget forskelligt i de enkelte dele af EU, men det er helt klart, at den offentlige og private sektor må samarbejde. To organisationer blev fremdraget som gode eksempler, når det gælder levering af foranstaltninger af høj kvalitet, der var godt afstemt efter kundernes behov, nemlig ERVET37 i Emilia-Romagna i Italien og Forbairt38 i Irland. Hvad angår markedsføring af erhvervsstøtteordninger, udarbejdede man følgende henstillinger: - - - 37 38 nationale kampagner fungerer bedst som basis for lokal markedsføring og bør fokusere på øget almen oplysning; der må på lokalt plan ske en samordning mellem de enkelte organisationer for at sikre, at deres budskab er klart; der bør ved støtten lægges vægt på, hvad virksomheder ønsker, og ikke, hvad den pågældende erhvervsfremmeorganisation kan præstere; www. ervet. it/english/Welcome_e. htm Forbairt er nu en del af Enterprise Ireland, hvis tjenester er beskrevet nærmere på: www. forbairt. ie/ 32 - - - - det er vigtigt at afhjælpe SMV'ers isolation gennem networking af forskellig art, f. eks. eksportforeninger og grupper til udveksling af erfaringer, hvilket kan hjælpe virksomheder med at udnytte de tilgængelige foranstaltninger bedre; det kan være nyttigt at besøge virksomheder eller ringe dem op; banker og andre organisationer kan bruges i markedsføringsøjemed; informationsteknologien - særlig Internet - bør udnyttes. Det er værd at bemærke, at spørgsmålet om helhedssyn og kvalitet også var i forgrunden i Dublin, selv om emnet blev angrebet fra anden vinkel. 4. 1. 2. Opfølgning Under drøftelserne efter Dublin-forummet blev der fremsat en række bemærkninger om, at emnet for den samordnede aktion nr. 2 og 3 overlappede hinanden. Det blev konstateret, at de to samordnede aktioner ofte handlede om de samme tjenester, blot fra forskellig synsvinkel, og man nåede i styregruppen til enighed om, at arbejdet i forbindelse med de to aktioner skulle forløbe parallelt. Det blev dog bemærket, at den samordnede aktion nr. 3 omhandlede et særskilt og vigtigt spørgsmål. Det er nemlig ikke kun et spørgsmål om støttetjenesternes indhold og den tilgrundliggende idé, men også om, hvordan de ydes. Desuden bør man fortsat undersøge, hvilke opfattelser og motiver støttetjenesternes brugere, fortrinsvist SMV'er, har. En af de første opfølgningsaktiviteter var seminaret om kvalitetstjenester for erhvervslivet, som blev afholdt i Rom i februar 1998. Drøftelserne spændte vidt på seminaret og omfattede bl. a. : - - - - - - - behovet for at sikre, at virksomheder uden unødige vanskeligheder har adgang til en bred vifte af tjenester for erhvervslivet man bør nå til enighed om en række basistjenester, der bør indgå i denne vifte, og som bør være tilgængelige i hele Europa samtidig bør man undgå et overdrevent stort antal støttetjenester tjenesteyderne bør være kundeorienterede og fleksible i forhold til virksomheders særlige behov og vilkår virksomheder har behov for bedre oplysning både om de tilgængelige støttetjenester og tjenesternes art og kvalitet der må skabes systemer, der kan forvisse virksomheder om, at der er tale om kvalitetstjenester, især gennem certificering af tjenesteyderne og adfærdskodekser fremme udnyttelsen af støttetjenesterne for der må findes nye metoder til at erhvervslivet, bl. a. ved at lade det indgå i uddannelsen for både iværksættere og tjenesteydere og gennem hensigtsmæssig brug af IT. 33 Samordnet aktion nr. 3 Boks 6 Åbenhed på markeder for erhvervsstøtteordninger i Italien Det italienske register over private virksomheder, der yder erhvervsstøtte. Unioncamere (den italienske sammenslutning af handelskamre) har sammen med en række partnere udarbejdet et register over godt 700 erhvervskonsulenter (fortrinsvist fra den private sektor) for at fremme ydelser inden for uddannelses- og konsulentvirksomhed. Registret er tilgængeligt på Internet39. Der kan i databasen søges på en bestemt tjenestekategori (14 muligheder) og en bestemt region eller hele landet, hvorved man får en liste over eksperter og konsulenter, rådighed. Der er angivet kontaktpunkt, til arbejdsområde, omsætning, antal kunder og ansatte, bankoplysninger, eventuelle certifikater og medlemskab af nationale og internationale sammenslutninger, beskrivelse af tidligere og aktuelle arbejder og deltagelse i EU-programmer. stillet oplysninger som har Unioncamere kan ikke give nogen garantier vedrørende dataene i databasen, men ordningen har øget informationerne om markedet for disse ydelser markant og bidrager derved til at afhjælpe en væsentlig mangel ved markedet. Det bliver ikke kun lettere for virksomhederne at finde frem til, hvor de kan få hjælp, de kan også stole mere på disse konsulentydelser. At erhvervsfremmeprogrammernes synlighed og udnyttelse fortsat nød særlig bevågenhed, fremgår af det arbejde, der blev lagt for dagen i den særlige arbejdsgruppe, som styregruppen for de samordnede aktioner havde nedsat. Efter seminaret i Rom foreslog de italienske myndigheder, af virksomheders og en analyse erhvervsorganisationers syn på erhvervsstøtteordningernes art og kvalitet. Flere medlemsstater viste interesse for dette forslag, og efter at det var blevet drøftet i en arbejdsgruppe, iværksatte man en samordnet undersøgelse som led i et projekt finansieret af Kommissionen og de fem deltagende medlemsstater i fællesskab. at man gennemførte af ved adgang henstillingen udarbejdelsen om SMV'ernes Endelig bør det nævnes, at flere af de punkter, man nåede frem til i Dublin, blev taget i betragtning til erhvervsfremmeprogrammer40, som Kommissionen har fået forelagt til godkendelse. Der er tydeligvis flere overlapninger mellem erhvervsfremmeprogrammer og erhvervsstøtte, om end programmer i reglen er mere detaljerede og f. eks. kræver formelle ansøgninger, ofte i konkurrence med andre ansøgere, mens der er fri adgang til støtteaktioner. Det er derfor indlysende, at mange af de praktiske problemer, som virksomheder har haft i nationale forbindelse erhvervsfremmeprogrammer, minder om vanskelighederne i forbindelse med den klart enklere procedure for erhvervsstøtte. Informationen er ofte utilstrækkelig, programmerne udarbejdes ikke under hensyntagen til de forskellige vilkår, der gør sig gældende for SMV'er, og SMV'er er ikke selv i stand til at udnytte tjenesterne. ansøgningsprocedurerne EU's med og de til 4. 2. Samlet vurdering af den samordnede aktion nr. 2 og 3 Det arbejde, der er gjort vedrørende begge aspekter af støtten til erhvervslivet, er mundet ud i en række klare konklusioner. Selv om der uden tvivl er flere eksempler på god praksis rundt om i Europa, og mange af dem, der beskæftiger sig med at hjælpe virksomheder, er 39 40 www. repertorio. camcom. it Kommissionens henstilling om forbedring af SMV'ers adgang til støtteprogrammer. 34 meget engagerede, kan der bestemt foretages forbedringer på flere punkter. Faktisk er det især dem, der arbejder på området, der taler varmest for forbedringer. Konklusionerne kan sammenfattes som følger: - - - - - - - - støtten til virksomheder skal være kundeorienteret støtten skal i større udstrækning være tilgængelig i alle dele af EU, og den skal være mere sammenhængende og konsekvent; frem for alt bør det generelle kvalitetsniveau nærme sig det bedste niveau, der findes i EU forskellige ydelser for forskellige typer virksomheder: der må i højere grad sondres mellem foranstaltninger for de enkelte udviklingsfaser (etablering, vækst og generationsskifte) der bør for alle typer virksomheder fastlægges et basisudbud af ydelser, der er lettilgængelige for samtlige virksomheder, og som står i direkte forhold til alle større områder, der indgår i en erhvervsvirksomhed for at lette denne adgang bør man udnytte IT-løsninger på passende vis opstilles der må sammenligningskriterier, som løbende må revideres; desuden bør det være fast praksis, at foranstaltningerne evalueres det er meget vigtigt med en øget professionalisering af de medarbejdere, der står for støtteaktionerne, hvad enten der er tale om den private eller den offentlige sektor; dette må understøttes af passende uddannelse og relevante kvalifikationer, karrieremuligheder, veludviklede erhvervsorganisationer og anerkendelse fra offentlighedens side indsatsen for at forbedre kvaliteten og øge professionalismen bør bygge på et aktivt program for fastlæggelse og udveksling af bedste praksis. kvalitetsnormer fastlægges ydelserne; der må for Det vil med andre ord sige, at begge samordnede aktioner ganske vist omfatter en bred vifte af forskellige praksisser og angriber problemet fra forskellig vinkel, men at begge har ført frem til to centrale konklusioner, nemlig at de , der tilbydes erhvervslivet, må gøres mere sammenhængende, og at der overalt må sikres en høj kvalitet. 35 5. KONKLUSIONER OG UDVIKLINGEN FREMOVER 5. 1. Sammendrag af fremskridtene Programmet for de samordnede aktioner er ganske ambitiøst. Det begyndte med nogle af de grundlæggende erhvervspolitiske spørgsmål, og man har drøftet mange vidt forgrenede spørgsmål. Der var brug for et rigt mål af samordning, navnlig af de enkelte medlemsstaters bidrag til arbejdet, og det var nødvendigt at inddrage en lang række aktører og erhvervsorganisationer. Metoden til at finde frem til og udveksle bedste praksis og instrumenterne, der blev anvendt i dette øjemed, var forholdsvist ny og måtte i vidt omfang udvikles hen ad vejen. Da der ikke var noget lovbestemt krav ud over traktatens generelle bestemmelser, var det hovedsageligt god vilje, der drev værket. Desuden måtte man ikke overskride Kommissionens og medlemsstaternes eksisterende budgetrammer. På den baggrund må det konkluderes, at der er gjort store fremskridt takket være de samordnede aktioner. Et af målene, som også nævnes i det integrerede program, gik ud på at sikre en bedre målretning og konvergens af de politiske foranstaltninger41. Det mål er nået. Det fremgår af resultaterne af de enkelte samordnede aktioner, at myndighederne i medlemsstaterne har lært meget af hinanden, og at de har afstemt deres lovgivning og praksis efter den nye viden. Man kan også pege på konkrete forandringer, der er udsprunget af de samordnede aktioner. Desuden har de haft en vigtig funktion, idet de både har bidraget til at indkredse, hvilke spørgsmål der er enighed om, og har gjort det muligt at iagttage og overvåge, hvilke fremskridt der gøres for at forbedre situationen for virksomheder. Erhvervsklimaet og støtteaktionerne drøftes nu på EU-plan, og der er en klar fremgang at spore i drøftelserne, når det gælder om at fastlægge klare og sammenhængende prioriteringer. Det er de samordnede aktioners fortjeneste. Der er således sikret en bedre målretning og en vis konvergens, og der er blevet udarbejdet metoder til at måle de kommende fremskridt. Den stigende enighed om prioriteringerne vil kunne bygge videre på de konkrete anbefalinger om forbedring af erhvervsklimaet og udvikling af erhvervstjenester kendetegnet ved alsidighed, kvalitet og fleksibilitet som beskrevet i punkt 2. 1 og 4. 2 ovenfor. Der er også gjort fremskridt med hensyn til de praksisser og procedurer, der blev udarbejdet til foraene og seminarerne under de samordnede aktioner. Erfaringerne fra disse arrangementer har hjulpet Kommissionen og medlemsstaterne med at gøre dem mere produktive. At drøftelserne blev ført inden for nærmere fastlagte rammer, har gjort dem mere målrettede. Ved at lade arrangementerne indgå i et fast program har man gjort klare fremskridt med de spørgsmål, man har drøftet, og med de anvendte metoder. I visse tilfælde har forarbejdet været mere indgående, og arbejdet er tydeligvis i større grad blevet fulgt op. 41 Kommissionens meddelelse "Det (SMV'er) og håndværksfagene", KOM(96) 329 endelig udg. af 10. 7. 1996, s. iv. integrerede program for små og mellemstore virksomheder 36 Dette er sket uden større merudgifter for fællesskabsbudgettet og de nationale budgetter, som det fremgår af evalueringsrapporten om det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder42, hvori de samordnede aktioner vurderes meget positivt. Første del af programmet for de samordnede aktioner - som oprindeligt beskrevet i det integrerede program - er nu stort set fuldført. De sidste brikker vil falde på plads i forbindelse med de arrangementer, der skal omhandle erhvervsfremmeordninger for virksomheder i vækst, og som efter planen skal gennemføres ved udgangen af 1999 og i starten af 2000. Det er klart, at konklusionerne i punkt 3. 4 og 4. 2 ovenfor er den vigtigste lære, der må uddrages af de samordnede aktioner. Disse konklusioner er - tillige med henstillingen om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet i forbindelse med virksomhedsetablering, meddelelsen om overdragelse af små og mellemstore virksomheder, BEST-taskforcens anbefalinger og BEST-handlingsplanen - bestemmende for, hvad der bør prioriteres i næste fase af de samordnede aktioner. 5. 2. Næste fase af samordnede aktioner Der er til næste fase af de samordnede aktioner brug for et nyt initiativ, der kan åbne perspektiver svarende til dem, som det integrerede program åbnede. I næste fase skal man ikke kun videreudvikle emnerne fra det første initiativ, men også sikre, at resultaterne af første fase fortsat følges op, så de samordnede aktioners effekt forstærkes i anden fase. Det drejer sig om de faktiske og konkrete ændringer (som anbefalet i første fase) af den praksis, der anvendes i offentlige myndigheder og offentlige såvel som private organisationer, så man får udviklet en mere sammenhængende og hensigtsmæssig metode til at håndtere de faktorer, der indvirker på erhvervsklimaet, og som er underlagt den offentlige sektor. En vigtig del af arbejdet vil bestå i fortsat at fremme og følge gennemførelsen af forslagene fra Kommissionens henstilling om forbedring af erhvervsklimaet, meddelelsen om overdragelse af SMV'er og BEST-rapporten. Den anden del vil sigte mod en effektiv formidling og en øget udnyttelse af resultaterne af den samordnede aktion nr. 2 og 3. I den forbindelse må man fortsætte med at udvikle og forbedre de procedurer og metoder, der anvendes som led i de samordnede aktioner. Der er bred enighed om, at det løbende arbejdsprogram bør forlænges med flere år, og at erfaringerne fra det tidligere arbejde bør samles i en lille håndbog. De IT-instrumenter, der anvendes til de samordnede aktioner, skal videreudvikles - ikke kun rent teknisk, men også så de kan anvendes effektivt til analyser og samarbejde med medlemsstaterne. Det er desuden nødvendigt at inddrage en bredere målgruppe end den, man hidtil systematisk har inddraget. Visse af de seneste arrangementer som led i de samordnede aktioner har ikke været lige så bredt anlagte som de indledende fora, men mere målrettede mod bestemte emneområder finansiering og iværksættercentre (incubators). Arrangementerne har navnlig givet personer, der arbejder på det pågældende som uddannelse, 42 Kommissionens meddelelse "Evalueringsrapport om det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder i Den Europæiske Union (1997-2000)", KOM(1999) 319 endelig udg. af 29. 6. 1999. 37 område, mulighed for at knytte kontakter og udveksle synspunkter om det videre arbejde. I konklusionerne fra seminarerne blev der givet udtryk for en række idéer om, hvordan man kan videreudvikle erhvervsfremmeydelserne. Senere hen er det dog blevet bekræftet, at der er vilje til at følge de indledende drøftelser op og bringe en løbende debat i stand med henblik på at udveksle bedste praksis og fremme sammenhængende kvalitetsydelser på området. Dette ønske har man imødekommet ved at etablere diskussionsgrupper som led i internetstrategien for de samordnede aktioner. Det sker i forlængelse af den udvikling, der finder sted i de berørte organisationer, hvor spørgsmålet om kvalitet allerede har stor bevågenhed. At skabe forudsætning for, at arbejdet med at fastlægge bedste praksis når ud til en større målgruppe, vil være et centralt indslag i programmet for de samordnede aktioner i næste fase. Denne udvikling må ses på baggrund af styregruppens løbende arbejdsprogram. I afsnit 2 blev der nævnt to arbejdsgrupper, der skal behandle hhv. metodespørgsmål i forbindelse med bedste praksis og erhvervsprogrammernes synlighed og udnyttelse. Disse arbejdsgrupper angriber spørgsmålet fra forskellig vinkel, men beskæftiger sig begge med, hvordan man opstiller objektive kriterier til at afgøre, hvilken praksis der fungerer bedst. At fastlægge, hvad der er bedste praksis, er en iterativ proces og indebærer, at man udbreder kendskabet til "god praksis" og tilskynder dem, der arbejder på området, til at formidle bedre praksis. Denne metode vil blive anvendt i de drøftelser, der skal føres på webstedet. Samtidig må det være muligt på forhånd at opstille kriterier, hvorefter man kan fastlægge bedste praksis, og at anvende disse til at opnå et sammenligningsgrundlag til brug for flere forskellige erhvervsudviklingsprogrammer. Arbejdsgrupperne gennemfører analyser, der peger den vej. Tanken er, at de to fremgangsmåder skal virke befordrende på hinanden og føre til, at man hurtigt når frem til et antal virksomhedsindikatorer. Disse indikatorer kan bruges som referencepunkter ved fastlæggelse af kvalitetsnormer af enhver art, adfærdskodekser for forskellige erhverv eller andre instrumenter, der kan bruges til at udvikle førsteklasses erhvervsstøtteprogrammer for erhvervslivet. Samspillet mellem disse to fremgangsmåder til at fastlægge bedste praksis er ikke kun væsentligt i forbindelse med de anvendte metoder. Man har som led i de samordnede aktioner fået udviklet en strategi, der er yderst velegnet til dette arbejde, hvor det ikke alene er et lovbestemt krav at anvende nærhedsprincippet, men en garant for effektivitet. De nationale myndigheders bidrag til arbejdet med at opstille grundlæggende og objektive kriterier for den proces, der går ud på at fastlægge bedste praksis, vil være bestemmende for drøftelserne mellem dem, der arbejder på området. Det skulle sikre, at henstillingerne er umiddelbart anvendelige i hele Den Europæiske Union, og at medlemsstaterne kan føre dem ud i livet. Det vil føre os videre end den i bund og grund subjektive metode, man i de tidlige faser af de samordnede aktioner anvendte til at fastlægge bedste praksis. Blot at fremlægge interessante idéer og praktiske eksempler på større fora har givetvis sin berettigelse. Den inspirationsværdi, det kan have at se, hvordan kolleger andre steder håndterer velkendte problemer, er imidlertid en vigtig motivationsfaktor. Metoden har dog også sine begrænsninger, og det står nu klart, at det voksende ønske om professionalisme i leveringen af erhvervsstøtteprojekter indebærer, at bedste praksis må fastlægges på en mere systematisk måde. 38 Når man taler om næste fase af de samordnede aktioner, bør man naturligvis ikke glemme, at samarbejdet mellem medlemsstaterne ikke skrider støt frem. Meget af arbejdet med at give samordnede aktioner et mere reelt grundlag er allerede indledt. Desuden gennemføres de samordnede aktioner ikke i et tomrum, og andre vigtige forhold i erhvervspolitikken og anden beslægtet politik må også tages i betragtning. BEST-handlingsplanen har f. eks. tages hensyn til de årlige nationale udstukket en vis kurs. Desuden skal der handlingsplaner på beskæftigelsesområdet, hvori der - med hensyn til iværksætterkulturen - berettes om igangværende og planlagte aktiviteter til forbedring af betingelserne for iværksættere. De samordnede aktioner er nu nået til et punkt, hvor de skal have en chance for at bidrage til disse andre vigtige europæiske initiativer. Med BEST-handlingsplanen har man allerede fremlagt planer herom, og det er ikke svært at få skabt en forbindelse, eftersom den oprindelige - og stadig aktuelle - baggrund for de samordnede aktioner svarer til den, der lå til grund for både BEST-handlingsplanen og det i retningslinjerne for beskæftigelsen. særlige iværksætteraspekt Hvordan det konkret skal ske, ligger uden for rammerne af denne rapport. Det må fastlægges sammen med de øvrige indslag i EU's erhvervspolitik, når det igangværende flerårige program er udløbet. Det er dog klart, at de samordnede aktioners styrke ligger i, at de kan tilvejebringe en særegen og stadig mere raffineret indfaldsvinkel og metode. På baggrund af de vigtige forandringer, der er ved at ske rundt omkring i Europa på centrale erhvervspolitiske områder, skal arbejdet med de samordnede aktioner fortsat spille en fremtrædende rolle i Den Europæiske Unions og medlemsstaternes indsats for at fastlægge og gennemføre en sammenhængende strategi til fremme af vækst og konkurrenceevne gennem stærke og dynamiske virksomheder. Bilag: Bilag 1: Bilag 2: Arrangementerne under de samordnede aktioner Støtte til virksomheder i etableringsfasen – "Vejledning i god praksis" for erhvervsfremmeorganisationer 39 Bilag 1 ARRANGEMENTERNE UNDER DE SAMORDNEDE AKTIONER Etablering Vækst Overdragelse Opfølgning Forbedring af erhvervsklimaet Paris '95 af Fremme støtteaktioner for erhvervslivet Øget synlighed og udnyttelse af støttetjenesterne Madrid '95 Baden '98 Helsingfors '99 Lille '97 Stockholm Madrid Helsingfors Paris København Athen Dublin '96 Rom og Kommissionens henstilling meddelelse* Seminarer, spredning af god nye for praksis virksomheder, arbejdsgruppe om bedste praksis Seminar, arbejdsgruppe om synlighed og udnyttelse * Kommissionens henstilling 97/344/EF af 22. april 1997 om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet i forbindelse med virksomhedsetablering Kommissionens meddelelse af 28. marts 1998 om overdragelse af små og mellemstore virksomheder 40 Bilag 2 Europa-Kommissionen Støtte til virksomheder i etableringsfasen "Vejledning i god praksis" for erhvervsfremmeorganisationer 41 Indledning Den mangfoldighed, der præger Den Europæiske Union, er på mange områder også en af dens største styrker. Denne publikation skal være med til at sætte fokus på, hvordan man udnytter denne styrke til gavn for det voksende antal små og mellemstore virksomheder, der er drivkraften i europæisk økonomi. De fleste virksomheder får på et tidspunkt brug for en eller anden form for støtte. Det gælder især nyetablerede virksomheder. Der findes mange eksempler på, at det rette miljø og den rigtige information og rådgivning kan være med til både at give en virksomhed en god start og sikre, at den overlever de første vanskelige år. af se I denne publikation kan De et høringsprogram vedrørende resultatet erhvervsfremmeforanstaltninger, der er blevet gennemført i form af "samordnede aktioner" mellem EU's medlemsstater. Man har fundet frem til tyve eksempler på god praksis i forbindelse med hjælp til virksomhedsetablering. Det drejer sig om god praksis på områderne uddannelse og information, støtte gennem iværksættercentre. Der gives en kort beskrivelse af hvert enkelt eksempel på "god praksis", og det oplyses, hvor man kan søge yderligere oplysninger navnlig om de seminarer, hvor det pågældende eksempel blev præsenteret, og om de involverede organisationers websteder. finansiering og direkte Jeg håber, at disse eksempler på god praksis vil være af interesse for alle, der arbejder med erhvervsfremmeforanstaltninger, og især for fagfolk, der har den direkte kontakt med virksomheder, og som hjælper dem med at udvikle sig. Folk med praktisk erfaring kender naturligvis talrige andre eksempler på god eller endog bedre praksis. Formålet med denne publikation er bl. a. at fremme feedback om andre eksempler på god praksis og en debat om fordelene ved de forskellige former for god praksis. Hvis De beskæftiger Dem professionelt med erhvervsfremmeforanstaltninger, håber jeg, at De vil tage aktivt del i denne debat, som De finder flere oplysninger om på de næste sider. Ved at lære af hinanden og tilpasse sig til hinandens bedste praksis med henblik på at forbedre eksisterende støtteaktioner kan vi i Europa opbygge virkelig professionelle erhvervsstøtteforanstaltninger af den bedst mulige kvalitet. Denne publikation er et vigtigt bidrag til denne proces. 42 Støtte til virksomheder i etableringsfasen "Vejledning i god praksis" for erhvervsfremmeorganisationer Nye virksomheder tilfører den moderne økonomi innovation og vitalitet. Nye produkter og tjenester kan hurtigt komme på markedet, og det er blevet lettere at indføre nye teknikker og processer. Nye virksomheder skaber beskæftigelsesmuligheder for en voksende del af den arbejdende befolkning. Oprettelsen af nye virksomheder har høj politisk prioritet i alle EU's medlemsstater. Nye virksomheder har brug for de rette betingelser for at kunne blomstre. Ofte søger de ekstern vejledning og støtte, som de så i nogle tilfælde får fra venner og bekendte. Men hvis de vil have professionel hjælp, henvender de sig ofte til en af de mange erhvervsfremmeorganisationer, der findes overalt i Europa, og hvoraf mange tilbyder serviceydelser, som er specielt rettet mod at hjælpe virksomheder i etableringsfasen. I mange tilfælde kan denne hjælp betyde forskellen mellem succes og fiasko. Under alle omstændigheder forventer iværksættere en service, der er lettilgængelig, tilpasset deres behov og af en høj kvalitet. Og det har de også krav på. Mange af de ydelser, der tilbydes, er yderst professionelle. Der findes megen god praksis. Men selv de bedste erhvervsfremmeorganisationer ved, at de kan lære af andres erfaringer og navnlig af tilsvarende organisationer andre steder i Europa. Denne publikation er tænkt som en hjælp til at forbedre de mange forskellige former for støtte til små og mellemstore virksomheder, der findes. Dette skal ske ved at fremme udbredelsen af god praksis. Der hersker bred enighed om principperne. BEST-rapporten43, som blev positivt modtaget af mange, kommer med en række anbefalinger vedrørende nødvendige forbedringer i erhvervsmiljøet og i erhvervsfremmeorganisationerne. Denne publikation går dog et skridt videre ved at komme med specifikke eksempler på, hvordan principperne - når det drejer sig om støtteaktioner til virksomheder i etableringsfasen - bliver omsat til praksis. Disse eksempler er indsamlet gennem et program om erhvervspolitisk samarbejde mellem EU's medlemsstater, det såkaldte program for samordnede aktioner. I dette program har Europa-Kommissionen hjulpet medlemsstaterne med at organisere en omfattende erfaringsudveksling på områder, der har stor betydning for virksomheders succes og for europæisk økonomis konkurrenceevne. På en række fora og mindre seminarer har man indkredset forskellige emner, der har betydning for nyetablerede virksomheder. Det drejer sig om uddannelse og information, adgang til finansiering og direkte støtte gennem iværksættercentre for nye virksomheder. Aktører og eksperter, der er udpeget af medlemsstaterne, har deltaget i diskussionerne og redegjort for, hvordan deres organisation har udviklet serviceydelser af høj kvalitet på disse områder. 43 Rapport Fællesskabers Officielle Publikationer; Luxembourg 1998. ISBN 92-828-3418-2. fra Taskforcen for Forenkling af Erhvervsklimaet, Kontoret for De Europæiske 43 En række eksempler, der nævnes i programmet for samordnede aktioner, er omtalt nedenfor. Endvidere er der både i rapporterne fra seminarerne og på de relevante websteder kildehenvisninger til yderligere oplysninger om disse eksempler på "god praksis". Disse specielle eksempler er blevet udvalgt på grundlag af konklusionerne fra seminarerne, hvor der blev fokuseret på nyetablerede virksomheders problemer. Kommissionen har samarbejdet med medlemsstaterne om at fastslå, hvilke praksisser der udmærker sig, og som er værd at undersøge nærmere. Det er håbet, at de nævnte eksempler på god praksis i sig selv vil have interesse og afstedkomme overvejelser og forandringer hos støtteorganisationer med ansvar for nyetablerede virksomheder. Denne publikation er dog kun en begyndelse. Det er klart, at der findes mange andre eksempler på god praksis. Det er da også meningen at skabe en bred debat, hvor oplysninger om disse andre eksempler på god praksis vil komme frem i lyset, og hvor fordelene ved de forskellige praksisser vil blive overvejet. Dette skal igen føre til en meget mere omfattende udveksling af god praksis. Yderligere oplysninger om god praksis, der er identificeret gennem samordnede aktioner, findes på Europa-Kommissionens websted: http://europa. eu. int/en/comm/dg23/index. htm Her findes ajourførte oplysninger om de eksempler på god praksis, der omtales nedenfor, og om andre spørgsmål, der blev behandlet på foraene og seminarerne vedrørende samordnede aktioner. Webstedet giver også erhvervsfremmeorganisationer og andre med interesse for erhvervspolitik mulighed for at: * * få yderligere oplysninger om medlemsstaternes initiativer og politikker deltage i diskussionsgruppers debatter om bedste praksis i relation til en lang række støtteaktioner. Navnlig diskussionsgrupperne skal sætte gang i debatten om bedste praksis og standarder inden for erhvervsfremmeinitiativer og de mange forskellige erhvervsfremmeprogrammer, der findes. Efter en pilotfase vil en endnu bredere gruppe af fagfolk blive aktivt inddraget i debatten om erhvervsfremmeprogrammer. Ønsker man at følge debatten eller yde sit eget bidrag, kan man besøge diskussionsgrupperne på hjemmesiden for de samordnede aktioner. Der er yderligere udvikling på vej med hensyn til at identificere god praksis, der kan hjælpe virksomheder i løbet af andre faser af deres livscyklus. Der skal også ske en forbedring af webstedet, som skal være en kilde til oplysninger og inspiration for dem, der er ansvarlige for at skaffe virksomheder den nødvendige støtte. Hvis De har en professionel interesse i at hjælpe virksomheder med at få succes, så følg udviklingen på dette område, og find ud af, om De kan lære noget af deres europæiske kollegaers idéer og praksis. 44 Tyve eksempler på god praksis Ehvervsfremmeordningerne til etablering af nye virksomheder spænder lige fra at tilvejebringe den rette motivation i skolen og etablere et fysisk miljø, som er gunstigt for at realisere en forretningsidé, til at stille helt specielle typer af oplysninger og rådgivning til rådighed og give adgang til de rette finansieringsmuligheder. De følgende eksempler viser, hvordan det kan lade sig gøre at støtte nye virksomheder effektivt ved hjælp af en række forskellige foranstaltninger. Eksemplerne understreger, at nye virksomheder har en række behov, og at de klarer sig bedst, hvis den støtte, som ydes, er både omfattende og af høj kvalitet. 45 UDBREDELSE AF GOD PRAKSIS UDDANNELSE OG OPLYSNINGER FOR NYETABLEREDE VIRKSOMHEDER (STOCKHOLM) Uddannelse er en vigtig forudsætning for oprettelsen af en virksomhed og for dens overlevelse. I de senere år har en lang række lande, institutioner og organisationer udviklet uddannelsesprogrammer, der er målrettet mod iværksættere. Formålet med Stockholm-seminaret, hvor dette emne blev behandlet, var at præsentere nogle af de af mest uddannelsesfaciliteterne overalt i Europa. uddannelsesprogrammer forbedringen vellykkede bidrage og til Yderligere oplysninger om de følgende eksempler findes i Training for Business Start- ups, Final report of the Stockholm seminar, 4-5 May 1998. 1. Iværksætterkultur Emne at ske lægge mere Det er nødvendigt at fremme iværksætterkulturen, navnlig blandt unge. Dette skal i ved undervisningsplanerne for at fremme en mere positiv opfattelse af iværksættere, også for dem det ikke lykkes for i første omgang. Det kan kun lade sig gøre, hvis man råder over egnede undervisningsmaterialer og uddannelsesfaciliteter. iværksætteraspektet vægt på God praksis selvstændighedskultur: hedder Iværksætteri uddannelsessystemet. Programmet dansk Undervisningsministeriet i Danmark har iværksat et program til fremme af "Et i iværksætterkulturen handlingsprogram for og innovation". Over en toårig periode skal 30-40 % af de unge have modtaget iværksætterundervisning på alle uddannelsestrin lige fra folkeskolen til universitet samt inden for erhvervsuddannelserne. Man har gennemført 200 projekter, og undervisningsmateriale til hele uddannelsessystemet. Lærere har fået særlig undervisning i iværksætterkultur. En evaluering af programmet viser, at elever og studerende er blevet meget mere motiverede for at starte egen virksomhed eller arbejde i en SMV, efter at de har lært noget om iværksætterkultur. faciliteter udviklet således blevet der og er Organisation Undervisningsministeriet 46 Kontaktpunkt Jørgen Balling Rasmussen Undervisningsministeriet Frederiksholms Kanal 25F DK-1220 København K DANMARK Tlf. (45) 33 92 50 00 Fax (45) 33 92 55 47 E-post: Joergen. Balling. Rasmussen@uvm. dk 2. Undervisning af lærere Emne For at kunne ændre kulturen i skolesystemet og i de videregående uddannelser skal lærere og akademikere selv ændre holdning og opfattelse, og det kan de få hjælp til. God praksis fremme og I projektet Trading Places forsøger Centre for Enterprise Leicestershire i interaktionen mellem uddannelsesinstitutioner, England at erhvervslivet giver erhvervsfremmeorganisationer. akademikere mulighed for at bytte arbejdsplads med erhvervsfolk en del af ugen. De får således praktisk erfaring med at anvende deres akademiske viden til at løse små virksomheders problemer. Iværksættere får mulighed for at arbejde på en højere læreanstalt og viderebringe deres erfaringer med at lede en SMV til de studerende. Den erfaring, der indhøstes i forbindelse med disse udvekslinger, skal munde ud i en samling af casestudies, som kan bruges i undervisningen overalt i regionen. På længere sigt bliver der tale om en ændring af undervisningsprogrammerne og etablering af partnerskaber. Ordningen Organisation Kontaktpunkt Centre for Enterprise Leicestershire Paul Hannon The Centre for Enterprise The Innovation Centre 49 Oxford Street Leicester LE1 5XY ENGLAND Tlf. (44-116) 250 60 68 Fax (44-116) 250 60 69 47 E-post: centforent@webleicester. co. uk Yderligere oplysninger Rapport: Trading Places - Academics in SMEs project Internet: http://www. centreforenterprise. co. uk (under development) 3. Fremme af iværksætterånden i videregående uddannelser Emne Universiteter og andre videregående uddannelsesinstitutioner kan gøre meget mere for at fremme iværksætterånden hos deres studerende. God praksis Universiteit Twente i Holland har udviklet en infrastruktur for stimulering, pleje og støtte af iværksætterånden blandt de studerende. Universitetets TOP-program yder direkte støtte til studerende, der starter en virksomhed, i form af forskellige faciliteter, mentorordninger og rentefrie lån. Men universitetet prøver også at betone iværksætterånden i forbindelse med universitetets intellektuelle liv, i de kurser der udbydes, og i den støtte der gives med forsøg med iværksætterprojekter. Organisation Kontaktpunkt Universiteit Twente Dr. van der Sijde Jann van BENTHEM (projektleder for TOP-projekterne) Liaison Group University of Twente P. O. Box 217 - 7500 AE ENSCHEDE HOLLAND Tlf. (31-53) 489 46 99 Fax (31-53) 489 33 60 E-post: j. w. l. vanbenthem@lg. utwente. nl Yderligere oplysninger Rapport: An Infrastructure for Academic Entrepreneurship Internet: http://www. utwente. nl 48 4. Sammenhængende og praktisk støtte til uddannelse Emne Nyetablerede virksomheder har brug for en pakke af sammenhængende, anvendelige og lettilgængelige uddannelsesforanstaltninger. God praksis à er de phase partout démarrage, tout moment et inden for "Pakken" af uddannelsesforanstaltninger Formation destinée aux entreprises en et rammerne af det fjernundervisningsprogram, der er udviklet nationale netværk Entreprendre en France. Det udbydes af de seks handels- og industrikamre i Poitou-Charentes i Frankrig i samarbejde med CNED (Centre National pour l'Education à Distance), Agence pour la Création af d'Entreprise evner, undervisningsmoduler kan iværksættere i projektets gennemførlighed og hvilke en virksomhedens projektmappe, herunder en virksomhedsplan, og støtte ydes af rådgivere fra handels- og industrikamrene og de faglige sammenslutninger, der er med i netværket Entreprendre en France. Undervisningsmaterialet produceres og markedsføres gennem CNED og kan fås i papirformat og elektronisk format. Ved Atlantique. analysere deres der tiltag nødvendige udarbejde fase. Virksomheden indledende er skal CEPAC Centre hjælp egne og Organisation Kontaktpunkt CEPAC Centre Atlantique Maryvonne Boulestin CEPAC Centre Atlantique 10 place du Temple F-79000 Niort FRANKRIG Tlf. (33-5) 49 28 79 70 Fax (33-5) 49 24 57 11 CNED Téléport 4 BP 200 F-86980 Futuroscope Cedex FRANKRIG Tlf. (33-5) 49 49 94 94 Yderligere oplysninger Rapport: Training for Starting a Business, at Anytime, Anywhere Internet: http://www. cned. fr 49 5. Anvendelse af informationsteknologi Emne Potentielle iværksættere får ved hjælp af informationsteknologi mere fleksibel adgang til spændende og informativ undervisning. God praksis Netværket Ung Företagsamhet i Sverige giver ligesom lignende netværk i Europa unge mellem 16 og 20 år mulighed for at starte og drive en virksomhed. 75 % af Sveriges gymnasier er med i ordningen. For nylig er eleverne blevet udstyret med interaktivt undervisningsmateriale i form af en cd-rom, som er let at anvende. Organisation Kontaktpunkt Ung Företagsamhet Johan Carlstedt Ung Företagsamhet, c/o Industriförbundet Box 5501 S-11485 Stockholm SVERIGE Tlf. (46-8) 783 80 68 Fax (46-8) 662 41 76 E-post: johan. carlstedt@industriforbundet. se Yderligere oplysninger Rapport: A Description of Young Enterprise Sweden Internet: http://www. ungforetagsamhet. se 6. Hjælp til kvindelige iværksættere Emne Visse grupper af iværksættere, navnlig kvindelige iværksættere, har specielle problemer og kræver specielle former for uddannelsestilbud. 50 God praksis Der findes mange eksempler på særlige uddannelsesforanstaltninger for kvindelige iværksættere. Den portugisiske organisation GDO lærer kvinder, hvordan de kan få adgang til banklån. Kvinder får både undervisning i, forstå bankens hvordan de taler deres sag i banken, og i bedre at forventninger. Der gives også hjælp til rentesatser og forhandling af garantibetingelser. Organisation Kontaktpunkt GDO Luis Alberto Fernandes GDO Rua do Borja n°55 – 2a C/V DTA P-1350-045 LISSABON PORTUGAL Tlf. (351-21) 397 99 77/78 Fax (351-21) 397 99 78 Yderligere oplysninger Rapport: Training Women in Negotiations with Banks 51 UDBREDELSE AF GOD PRAKSIS FINANSIERING FOR NYETABLEREDE VIRKSOMHEDER (MADRID) Formålet med Madrid-seminaret var at få uddybet analysen af de nye finansielle støtteaktioner til oprettelse af nye virksomheder i medlemsstaterne. Ved at centrere debatten om de finansielle mekanismer for nyetablerede virksomheder erkendte man, at problemer med finansiering stadig er en af de største hindringer for udviklingen af iværksætterprojekter. Udvekslingen af bedste praksis mellem medlemsstaterne kan være med til at mindske sådanne finansielle problemer. Yderligere oplysninger om de følgende eksempler findes i Finance for SMEs in the Start-up Phase, final Report of the Madrid seminar, 22-23 June 1998. 1. De institutionelle rammer Emne Der er behov for et finansieringsinstitut, hvis hovedopgave skal bestå i at sikre, at nye virksomheder har adgang til finansiering. God praksis Deutsche Ausgleichsbank har specialiseret sig i at hjælpe nye virksomheder. Banken tilbyder potentielle iværksættere en lang række finansielle og rådgivningsmæssige tjenesteydelser. De finansielle tjenesteydelser spænder fra billige lån til egenkapitalfinansiering, som suppleres med forskellige former for støtteaktioner. Organisation Kontaktpunkt Deutsche Ausgleichsbank Geerd Wurthmann Deutsche Ausgleichsbank - Kreditsekretariat Ludwig-Erhard-Platz 3 D-53179 Bonn TYSKLAND Tlf. (49-228) 831 29 47 Fax (49-228) 831 23 56 E-post: dtabonn@t-online. de 52 Yderligere oplysninger Rapport: The Development of Financial Aid to the Benefit of New Business Start-ups Internet: http://www. dta. de 2. Iværksættere skal kunne præsentere sig selv og deres planer Emne Iværksættere skal kunne præsentere sig selv på en mere effektiv måde for banker, som også skal have en bedre og mere sammenhængende information om iværksætternes igangværende eller fremtidige aktiviteter. God praksis I Belgien yder Générale de Banque potentielle iværksættere en Starters- service, som omfatter udarbejdelsen af virksomhedsplaner og analyse af virksomhedsprojekter. Dette betyder, at banken hjælper kunderne med at præsentere sig selv. Målgruppen er folk med tilstrækkelig egenkapital, som overvejer at starte egen virksomhed eller overtage en virksomhed. De, der bliver udvalgt til at deltage i ordningen, skal acceptere at modtage professionel rådgivning og støtte de første tre år. Rådgivningen ydes af en godkendt rådgiver, som kunder vælger fra en liste, som banken har opstillet. For bedre at kunne tilrettelægge og administrere denne hjælp har banken nedsat en gruppe af rådgivere fra universitetsverdenen og erhvervslivet, der er ansvarlige for rekrutteringen af rådgivere og for deres uddannelse. Endvidere koordinerer gruppen støtteprogrammerne for iværksættere. Organisation Kontaktpunkt Générale de Banque Philippe Goossens Générale de Banque Corporate Finance Warandeberg 3 B-1000 Bruxelles BELGIEN Tlf. (32-2) 518 45 76 Fax (32-2) 518 47 79 Yderligere oplysninger Rapport: Bank Finance Internet: http://startersfr. gbank. be 53 3. Bankers relationship management Emne En positiv udvikling i banksektoren er den større fokus på SMV-kunders særlige forhold. Kundeorienteret praksis, især relationship management, er både i bankernes og SMV-kundernes interesse. For SMV'er er fordelen, at de i højere grad bliver vurderet ud fra virksomhedens reelle styrke end ud fra en eller anden abstrakt formel. God praksis Irelands Enterprise Support Unit har relationship Bank of management til glæde for både bank og kunder. Ordningen suppleres med en række finansielle og rådgivningsmæssige serviceydelser, der er gearet til de særlige problemer, der er knyttet til start og drift af virksomheder. Ordningen omfatter også såkaldte first step-lån, som er rentefrie de første tre år. indført Organisation Kontaktpunkt Bank of Ireland Barry McNamara Bank of Ireland Lower Baggot Street Dublin 2 IRLAND Tlf. (353-1) 661 59 33 Fax (353-1) 676 34 93 Yderligere oplysninger Rapport: Recent Developments in SME Financing Internet: http://www. bankofireland. ie (under business banking) 4. Mikrolån Emne Der skal tilvejebringes flere mikrolån på relativt små beløb, hvor det ofte ikke er nødvendigt med sikkerhedsstillelse. 54 God praksis I Finland tilbyder Finnvera plc (ekspert i risikofinansiering) mikrolån, som især er beregnet til etablering af mikrovirksomheder og små virksomheder med højst fem ansatte. Disse lån kan ydes til alle virksomheder uanset deres retlige form. Et mikrolån kan højst være på 100 000 FIM (16 800 EUR). Renten er lidt lavere end normalt for risikobetonede lån, og drejer det sig om lån til kvindelige iværksættere, er renten endnu lavere. Organisation Kontaktpunkt Finnvera Martin Ingman FINNVERA Liaison Office 58, Av. Des Arts B-1000 Bruxelles BELGIEN Tlf. (32-2) 548 96 14 Fax (32-2) 400 70 90 75 E-post: martin. ingman@euronet. be Yderligere oplysninger Rapport: Bank Finance for Start-ups: An Outsider's View Internet: http://www. finnvera. fi 5. Networking med Business Angels Emne Business Angels skal i højere grad inddrages i SMV-finansiering, navnlig ved mere effektiv networking med SMV'er med investeringspotentiale. God praksis Angels Business virksomheder med Network National vækstpotentiale, som kan drage fordel af egenkapitalfinansiering og private investorers ledelsesmæssige input. Netværket tilbyder ligeledes en service for Business Angels (private investorer), som gerne vil investere penge og tid i vækstvirksomheder. Det har over 400 registrerede investorer, der stiller kapital og ekspertise til rådighed, og et landsdækkende netværk af agenter. støtter Organisation Kontaktpunkt National Business Angels Network 55 Susan Krantz National Business Angels Network 40-42 Cannon Street London EC4N 6JJ ENGLAND Tlf. (44-171) 329 29 29 Fax (44 171) 329 26 26 E-post: info@nationalbusangels. co. uk Yderligere oplysninger Rapport: LINC (Local Investment Networking Company) Internet: http://www. nationalbusangels. co. uk 6. Aktiemarkeder Emne Det er vigtigt med en fortsat udvikling af aktiemarkeder for SMV'er, ikke mindst fordi det åbner mulighed for investeringer i risikovillig kapital. God praksis Neuer Markt i Tyskland er et interessant eksempel, som ligner de nouveaux marchés, som eksisterer andre steder. Neuer Markt viser, at en sådan udvikling er mulig selv på det tyske finansielle marked, som har tradition for at være tilbageholdende over for denne form for aktiehandel. Organisation DIHT 56 Kontaktpunkt Torsten Slink DIHT 49 A, Boulevard Clovis B-1000 Bruxelles BELGIEN Tlf. (32-2) 286 16 11 Fax (32 2) 286 16 05 E-post: tslink@bruessel. diht. ihk. de Yderligere oplysninger Rapport: Sammendrag fra seminaret "Finance of Enterprises in the start-up phase" Internet: http://www. neuermarkt. de/INTERNET/NM/NM3. nsf 57 UDBREDELSE AF GOD PRAKSIS IVÆRKSÆTTERCENTRE OG STØTTEORDNINGER FOR NYETABLEREDE VIRKSOMHEDER (HELSINGFORS) Iværksættercentrene er et vigtigt redskab for SMV'er, både når det gælder støtte i deres etableringsfase og fremme af deres vækstrate. Hensigten med Helsingfors-seminaret var at give et bredt billede af den aktuelle situation for de europæiske iværksættercentre gennem udveksling af eksempler på god praksis og nye idéer mellem medlemsstaterne. Yderligere oplysninger om de følgende eksempler findes i Best Practices in Incubator Infrastructure and Innovation Support, Final report of the Helsinki seminar, 19-20 November 1998. 1. Den rette kombination af erhvervsfremmeforanstaltninger Emne Det er nu fastslået, at for at iværksaettercentre skal have held med at støtte stærkt innovative virksomheder, skal de kunne tilbyde den rette pakke af erhvervsfremmeforanstaltninger. Disse skal omfatte gode basisfaciliteter, tæt samarbejde med forskningscentre og teknologiske institutter, velstruktureret adgang til risikovillig kapital og mulighed for networking på alle niveauer lige fra lokalt til internationalt niveau. God praksis infrastruktur, IZET Innovationzentrum i Tyskland hører under Gesellschaft für Technologieförderung Itzehoe mbH, et nonprofitselskab, som er stiftet af Itzehoe og Steinburg-kredsen i fællesskab. Selskabet tilbyder virksomheder en professionel en fleksibel erhvervsfremmeordning og ekspertrådgivning. Man har indgået en aftale om teknologioverførsel med det nærliggende Fraunhofer-Institut für Siliziumtechnologie ISIT og med andre i universiteter og forskningsinstitutter. Kompetenzzentrum Electronic Commerce for Nordtyskland. Der udbydes kurser iværksætterkultur og hensigtsmæssige finansieringsstrategier, hvilket også omfatter hjælp til sikring af risikovillig iværksættercentre i kapital. IZET er aktiv i et regionalt netværk af ti i europæiske Schleswig-Holstein. IZET er initiativtager til og deltager projekter i forskning og udvikling samt af standardiseringsprojekter i samarbejde med andre teknologiske centre i EU. I 1998 blev IZET partner i virksomhedsplanlægning, inden for overførsel Organisation Kontaktpunkt IZET Innovationszentrum Itzehoe 58 Ingo Hussla Gesellschaft für Technologieförderung Itzehoe mbH Fraunhoferstr. 3 D-25524 Itzehoe TYSKLAND Tlf. (49-482) 177 86 00 Fax (49 482) 177 85 00 E-post: info@izet. de Yderligere oplysninger Rapport: Innovation Support in Incubator Centres of Northern Germany Internet: http://www. izet. de 2. Kvaliteten af erhvervsfremmeydelser Emne Man har nu tilstrækkelig erfaring med iværksættercentre til at vide, hvordan de kan tilpasses den lokale økonomiske udvikling, hvad der skal være deres kaerneydelser, og hvilken standard der skal gælde for disse ydelser. Hvis denne erfaring samles, skulle det føre til højere standarder over hele spektret. God praksis en for standard iværksættercentres Som led i en igangværende undersøgelse af kvalitetsspørgsmål påbegyndte l'Association française des dirigeants de pépinières d'entreprises (ELAN) i samarbejde med det franske økonomi-, finans- og industriministerium en proces, der har ført til, at det franske standardiseringsinstitut AFNOR har offentliggjort og tjenesteydelser (NF X 50. 770) og en tilsvarende certificeringsforordning (NF 248). Standarden, som er tænkt som et uddannelsesværktøj, skal sikre, at virksomheder får så effektiv en støtte som muligt. Som en reaktion på dette initiativ har bl. a. netværket af iværksættercentre i Aquitaine-regionen få fastslået, hvilke gennemført en forundersøgelse med det ændringer der er nødvendige, for at deres medlemmer kan blive certificeret. Disse iværksættercentre er i øjeblikket i gang med en certificeringsproces. i siden Bordeaux Productic overensstemmelse med NF X50. 770. certificeret funktioner formål at januar været 1999 har Organisation Kontaktpunkt ELAN (nationalt) Bordeaux-Productic (regionalt) Françoise Boivert 59 Olivier Prudhomme Bordeaux-Productic Site Technologique de Marticot F-33610 Cestas FRANKRIG Tlf. (33-5) 56 21 59 59 Fax (33-5) 56 78 89 13 E-post: fboivert@bordeaux-productic. alienor. fr Yderligere oplysninger Rapport: The Networking Strength in Professional Organisation in Incubators: the French NORM 3. Effektiv teknologioverførsel Emne En effektiv teknologioverførsel fra universiteter og forskningsinstitutter til erhvervslivet er en målsætning, der ofte nævnes, men som er svær at opfylde. Iværksættercentre arbejder ihærdigt med at løse problemet. God praksis I Cambridge findes en koncentration af videnskabs- og teknologibaserede virksomheder, der er enestående i Europa. Siden St John's Innovation Centre i 1987 blev etableret som et teknologisk iværksættercenter, har over 100 virksomheder været tilknyttet centret. I dag huser det 54 virksomheder med ca. 750 ansatte. Centret har et godt miljø med mange støtteaktioner for folk med baggrund i den videnskabelige og teknologiske forskning. Der lægges vægt på hjælp til at opnå de forretningsmæssige færdigheder, der er et nødvendigt supplement til disse folks tekniske evner. Undersøgelser viser, at kun 15 ud af 154 virksomheder, der er blevet hjulpet af centret, har måttet dreje nøglen om mod de 70, som man statistisk set kunne forvente. Organisation St John's Innovation Centre 60 Kontaktpunkt Walter Herriot St John's Innovation Centre Cowley Road Cambridge CB4 4WS ENGLAND Tlf. (44-1223) 42 02 52 Fax (44-1223) 42 08 44 E-post: wjherriot@stjohns. co. uk Yderligere oplysninger Internet: http://www. admin. cam. ac. uk/univ/innovation/2. html 4. Iværksættercentre i andre sektorer Emne Iværksættercentre forbindes ofte med vidensbaserede virksomheder, men faktisk findes centrene også inden for andre sektorer. God praksis Travel Park Incubator Network (findes nu i Helsingfors, Esbo, Uleåborg, Nyslott og Vasa), der opererer i Finland, er et netværk af iværksættercentre inden for turistsektoren. Travel Park har som mål at hjælpe 60-80 virksomheder om året, således at de i løbet af en toårs periode udvikler sig til at blive velfungerende og profitable små virksomheder, der kan tilbyde innovative serviceydelser af en høj kvalitet til turister og andre rejsende. Travel Park og større finske selskaber inden for rejse-/turistbranchen har indgået et tæt samarbejde til gavn for begge parter. Organisation Kontaktpunkt Travel Park Incubator Network Jari Auranen Travel Development Centre Finland Ltd Travel Park Incubator Network P. O. Box 8, Pajuniityntie 11 FIN-00321 HELSINGFORS FINLAND Tlf. (358-9) 58 07 83 68 Fax (358-9) 58 07 83 75 E-post: smak. helsinki@haaga. fi 61 Yderligere oplysninger Rapport: Theme Tourism and Services Internet: http://www. haaga. fi/smak/travelpark 5. Networkings betydning for iværksættercentre og deres kunder Emne For at iværksættercentre kan være omkostningseffektive er det vigtigt, at de er tilknyttet lokale innovationsnetværk, som fremmer interaktionen mellem nye og allerede eksisterende virksomheder og gør det muligt for iværksættercentrene at få størst muligt udbytte af et samarbejde inden for støttetjenester og på områder som f. eks. uddannelse af en høj kvalitet. God praksis med grupper De 17 iværksættercentre i Helsingforsområdet, som siden 1995 har skabt 760 nye vidensbaserede virksomheder og 1300 arbejdspladser, samarbejder i et netværk udvikler undervisningsprogrammer, undersøger kvalitetsspørgsmål eller finder bedre måder, hvorpå man kan identificere potentielle iværksættere. Dette netværkssamarbejde, der involverer lokalsamfundet og store virksomheder, er en del af forklaringen på omkostningseffektiviteten ved dette politiske initiativ. iværksættercentre, der af Organisation Kontaktpunkt Työvoima- ja elinkeinokeskus (Uusimaa Employment and Economic Development Centre) Taavetti Mutanen Työvoima- ja elinkeinokeskus P. O. Box 15 FIN-00241 Helsingfors FINLAND Tlf. (358-9) 25 34 24 81 Fax (358-9) 25 34 24 00 E-post: taavetti. mutanen@te-keskus. fi Yderligere oplysninger Rapport: Incubators in Helsinki region Internet: http://www. yrityshautomot. net 62 6. Gensidig støtte på nationalt plan Emne Forskellige iværksættercentre med samme type problemer kan ved at samarbejde på nationalt plan tage vigtige emner op som f. eks. kvaliteten af erhvervsfremmeydelser og fremme af teknologioverførsel. God praksis Asociación Nacional de Centros Europeos de Empresas e Innovación Españoles (ANCES) hjælper sine medlemmer med at etablere et samarbejde mellem de virksomheder, der støttes af disse centre. Samarbejdsprojekterne vedrører erfaringsudveksling og benchmarking i netværkssamarbejde, total quality management og bedre udnyttelse af muligheder i forbindelse med den teknologi, fra eksisterende virksomheder skal også fremmes. Medlemmernes direkte input er vigtig for gennemførelse af projekterne. Spin-off-aktiviteter universiteterne. udvikles der på Organisation Kontaktpunkt Asociación Nacional de Centros Europeos de Empresas e Innovación Españoles D. Jesus Casanova Asociación Nacional de Centros Europeos de Empresas e Innovación Españoles Avda. Benjamín Franklin, 12 E-46980 Valencia SPANIEN Tlf. (34-96) 199 42 00 Fax (34-96) 199 42 20 E-post: ances@ances. com Yderligere oplysninger Rapport: BICs Networking for Co-operation - the Spanish Model (ANCES) Internet: http://www. ances. com 63 7. Behovet for en afbalanceret finansiering af iværksættercentre Emne I de indledende stadier står iværksættercentrene over for mange af de samme problemer som deres klienter. Som alle andre nyetablerede foretagender har et iværksættercenter i begyndelsen ingen kunder, ingen cashflow og ingen kritisk masse. Der skal tilskyndes til privat finansiering, men det tager mange år at opnå break-even, og indtil da er der behov for offentlig finansiering. God praksis Sophia Antipolis-forskerparken i Frankrig er Europas største med et areal på 2 300 hektarer, 1 200 selskaber og 20 000 ansatte. Centre International de Communication Avancée (CICA), der nu tegner sig for 52 af disse selskaber og ca. 800 af de ansatte, blev oprettet i 1987 med støtte fra lokalsamfundet. CICA har haft succes med at opfylde de grundlæggende målsætninger, nemlig at fremme IT-baserede virksomheder. Men trods en støt stigning i investeringerne fra den private sektor vil CICA sandsynligvis være afhængig af offentlig finansiering nogle år endnu. Organisation Kontaktpunkt Centre International de Communication Avancée (CICA) Alain André CICOM Organisation, CICA 2229, route des Crêtes Sophia Antipolis F-06560 Valbonne FRANKRIG Tlf. (33-4) 92 94 20 00 Fax (33-4) 92 94 20 20 E-post: andre@cica. fr Yderligere oplysninger Rapport: Incubator finance - case example from France Internet: www. cica. fr 64 8. Det virtuelle iværksættercenters muligheder Emne Et virtuelt iværksættercenter, der gør brug af de moderne informations- og kommunikationsteknologier, frembyder mange fordele. En af de største fordele er, at man bliver fri for at foretage omfattende investeringer i jord og bygninger. God praksis Den virtuelle teknologipark, som drives af Lavanttaler Innovations Zentrum i den østrigske delstat Kärnten, tilbyder et begrænset antal serviceydelser (konferencerum, omstilling osv. ) i forbindelse med selve innovationscentret, men mange flere serviceydelser tilbydes nu via computer og internetlinks. Det drejer sig bl. a. om bogholderi, videokonferencer, information og rådgivning om juridiske spørgsmål, markedsføring, kvalitet og standarder. Virksomheder tilskyndes også til at indgå i et aktivt samarbejde. Den kapital, der ville være bundet i bygninger, kan nu dels anvendes til investeringer, hvis afkast skal erstatte lejeindtægter, dels anvendes til at fremskaffe startkapital. Organisation Kontaktpunkt Lavanttaler Innovations Zentrum Dieter Rabensteiner Lavanttaler Innovations Zentrum ØSTRIG Tlf. (43) 435 23 59 11 Fax (43) 435 23 58 51 E-post: rabensteiner@liz. at Yderligere oplysninger Rapport: Financing a regional virtual technology park Internet: http://www. liz. at 65