title: Commission Regulation (EC) No 2532/1999 of 30 November 1999 amending Regulation (EC) No 1555/96 on rules of application for additional import duties on fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
CCT duties
fresh fruit
fresh vegetable
import

formats: html pdf print

text: 1. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 306/21 COMMISSION REGULATION (EC) No 2532/1999 of 30 November 1999 amending Regulation (EC) No 1555/96 on rules of application for additional import duties on fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 2200/96 of 28 October 1996 on the common organisation of the market in fruit and vegetables (1), as last amended by Regulation (EC) No 1257/1999 (2), and in particular Article 33(4) thereof, Whereas: (1) (2) Commission Regulation (EC) No 1555/96 (3), as last amended by Regulation (EC) No 2370/1999 (4), provides for surveillance of imports of the products listed in the Annex thereto. That surveillance is to be carried out in accordance with the rules on the surveillance of prefer- ential imports laid down in Article 308d of Commission Regulation (EEC) No 2454/93 (5), as last amended by Regulation (EC) No 1662/1999 (6); Article 5(4) of the Agreement on Agriculture (7), concluded during the Uruguay Round of multilateral trade negotiations lays down criteria for fixing the trigger levels for additional duties. In accordance with those criteria and in the light of the latest data available for 1996, 1997 and 1998, the trigger levels for addi- tional duties on cucumbers, courgettes, lemons, apples and pears should be amended; (3) (4) as the importing season for apples runs continuously from 1 January to 31 August, only one trigger level should be fixed for this product and period; the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Fresh Fruit and Vegetables, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The Annex to Regulation (EC) No 1555/96 is replaced by the Annex hereto. Article 2 into force on the third day This Regulation shall enter following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 30 November 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 297, 21. 11. 1996, p. 1. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 80. (3) OJ L 193, 3. 8. 1996, p. 1. (4) OJ L 286, 9. 11. 1999, p. 6. (5) OJ L 253, 11. 10. 1993, p. 1. (6) OJ L 197, 29. 7. 1999, p. 25. (7) OJ L 336, 23. 12. 1994, p. 22. L 306/22 EN Official Journal of the European Communities 1. 12. 1999 ANNEX ‘ANNEX Without prejudice to the rules for the interpretation of the Combined Nomenclature, the description of the products is deemed to be indicative only. The scope of the additional duties for the purposes of this Annex is determined by the scope of the CN codes as they exist at the time of the adoption of this Regulation. Where “ex” appears before the CN code, the scope of the additional duties is determined both by the scope of the CN code and the corresponding trigger period. Serial No CN code Description Trigger period 78. 0015 78. 0020 78. 0065 78. 0075 ex 0702 00 00 Tomatoes ex 0707 00 05 Cucumbers — 1 October to 31 March — 1 April to 30 September — 1 May to 31 October — 1 November to 30 April 78. 0085 ex 0709 10 00 Artichokes — 1 November to 30 June 78. 0100 0709 90 70 Courgettes — 1 January to 31 December 78. 0110 ex 0805 10 10 ex 0805 10 30 ex 0805 10 50 Oranges — 1 December to 31 May 78. 0120 ex 0805 20 10 Clementines — 1 November to end of February 78. 0130 78. 0155 78. 0160 ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 (including Mandarins satsumas); wilkings hybrids tangerines and similar and citrus — 1 November to end of February ex 0805 30 10 Lemons — 1 June to 31 December — 1 January to 31 May 78. 0170 ex 0806 10 10 Table grapes — 21 July to 20 November 78. 0175 78. 0180 78. 0220 78. 0235 ex 0808 10 20 ex 0808 10 50 ex 0808 10 90 Apples ex 0808 20 50 Pears — 1 January to 31 August — 1 September to 31 December — 1 January to 30 April — 1 July to 31 December 78. 0250 ex 0809 10 00 Apricots — 1 June to 31 July 78. 0260 ex 0809 20 Cherries — 21 May to 10 August 78. 0270 ex 0809 30 Peaches, including nectarines — 11 June to 30 September 78. 0280 ex 0809 40 05 Plums — 11 June to 30 September Trigger level (tonnes) 501 111 639 884 10 098 3 196 19 302 9 879 753 719 100 949 93 803 169 508 111 446 190 422 625 202 88 229 184 455 161 019 2 432 108 193 1 166 112 005’


title: Muutettu ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös satunnaispäästöjen aiheuttamaan meren pilaantumiseen liittyvästä yhteisön yhteistyöjärjestelmästä

eurovoc_concepts:
EU action
environmental cooperation
environmental protection
exchange of information
marine pollution

text: 27. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 177 E/31 Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseksi satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen aiheutta- maan meren pilaantumiseen liittyv(cid:228)st(cid:228) yhteis(cid:246)n yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) (1) (2000/C 177 E/06) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(1999) 641 lopull. (cid:151) 98/0350(COD) (Komission esitt(cid:228)m(cid:228) 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1999 EY:n perustamissopimuksen 189 a artiklan 2 kohdan nojalla) (1) EYVL C 25, 30. 1. 1999, s. 20. ALKUPER˜INEN EHDOTUS MUUTETTU EHDOTUS EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130s artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, Ei muutoksia ottaa huomioon Euroopan parlamentin ehdotuksen, Poistetaan ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, Ei muutoksia ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon, sek(cid:228) katsoo seuraavaa: Ei muutoksia noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty(cid:228) menettely(cid:228) (1) Yhteis(cid:246)n vuodesta 1978 l(cid:228)htien toteuttama toiminta t(cid:228)ll(cid:228) alalla on mahdollistanut j(cid:228)senvaltioiden yhteisty(cid:246)n asteit- taisen kehitt(cid:228)misen yhteis(cid:246)n toimintaohjelman puitteissa. Vuonna 1978 annettu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma ja sen j(cid:228)lkeen tehdyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset (1) muodostavat t(cid:228)m(cid:228)n yhteisty(cid:246)n perustan. (2) Yhteis(cid:246)n tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n tarkoituksena on ollut saattaa j(cid:228)senvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tie- toja, joita tarvitaan sellaisen pilaantumisen torjuntaan ja v(cid:228)hent(cid:228)miseen, joka aiheutuu, kun suuria m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) hiilive- tyj(cid:228) ja muita haitallisia aineita p(cid:228)(cid:228)see mereen. Tietoj(cid:228)rjes- telm(cid:228) tulee yksinkertaistumaan nykyaikaisella automaatti- sella tietojenk(cid:228)sittelyll(cid:228). Nopean ja tehokkaan tietojenvaih- don tarve edellytt(cid:228)(cid:228) sopivaa kielij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228). (3) Yhteis(cid:246)n erityisty(cid:246)ryhm(cid:228)n ja muiden yhteis(cid:246)n toiminta- ohjelman toimien avulla on voitu antaa k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n apua toiminnasta vastaaville viranomaisille meriymp(cid:228)rist(cid:246)n pi- laantumista aiheuttavissa h(cid:228)t(cid:228)tilanteissa sek(cid:228) edist(cid:228)(cid:228) yh- teisty(cid:246)t(cid:228) ja valmiutta toimia tehokkaasti onnettomuusti- lanteissa. ___________ (1) EYVL C 162, 8. 7. 1978, s. 1; EYVL L 355, 10. 12. 1981, s. 52; EYVL L 77, 22. 3. 1986, s. 33; EYVL L 158, 25. 6. 1988, s. 32. C 177 E/32 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 6. 2000 ALKUPER˜INEN EHDOTUS MUUTETTU EHDOTUS (4) Komission esitt(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) ja kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kehityst(cid:228) koskevassa yhteis(cid:246)n poliittisessa toimintaohjelmassa (1) to- detaan, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n toimintaa tehostetaan erityisesti ym- p(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevien h(cid:228)t(cid:228)tilanteiden osalta, joihin kuuluvat my(cid:246)s satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuva meren pilaantuminen. (4) Komission esitt(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) ja kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kehityst(cid:228) koskevassa yhteis(cid:246)n poliittisessa toimintaohjelmassa (1) to- detaan, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n toimintaa tehostetaan erityisesti ym- p(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevien h(cid:228)t(cid:228)tilanteiden osalta, joihin kuuluvat my(cid:246)s satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuva meren pilaantuminen ja toiminnalliset p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t. (5) Direktiiviehdotuksella, joka koskee aluksella syntyv(cid:228)n j(cid:228)t- teen ja lastij(cid:228)(cid:228)mien vastaanottopalveluja satamissa, tulee olemaan suuri merkitys toiminnallisten p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen k(cid:228)sitte- lyss(cid:228), kun direktiivi annetaan. (6) Satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaan meriymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantu- jolloin miseen liittyv(cid:228)n yhteis(cid:246)n yhteisty(cid:246)n yhteydess(cid:228), toteutetaan toimia vaarojen v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi, edistet(cid:228)(cid:228)n pe- rustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamista tukemalla j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)list(cid:228) yhteisvastuullisuutta ja edist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) perustamissopimuksen 130r artiklan mukaisesti ymp(cid:228)ris- t(cid:246)n s(cid:228)ilytt(cid:228)mist(cid:228) ja suojelua sek(cid:228) ihmisten terveyden suo- jelua. (6) Satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaan meriymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantu- jolloin miseen liittyv(cid:228)n yhteis(cid:246)n yhteisty(cid:246)n yhteydess(cid:228), toteutetaan toimia vaarojen v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi, edistet(cid:228)(cid:228)n pe- rustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamista tukemalla j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)list(cid:228) yhteisvastuullisuutta ja edist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) perustamissopimuksen 174 artiklan mukaisesti ymp(cid:228)rist(cid:246)n s(cid:228)ilytt(cid:228)mist(cid:228) ja suojelua sek(cid:228) ihmisten terveyden suojelua. (7) (cid:148)Satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuva meriymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantu- minen(cid:148) olisi m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) niin, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) kattaa kaikki siviili- tai sotilask(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) per(cid:228)isin olevat haitallisten aineiden p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t mereen riippumatta siit(cid:228), tapahtuvatko ne suoraan merell(cid:228) vai kohdistuvatko ne muuten mereen, tulevatko ne rannikolta tai jokisuistoista vai vapautuvatko aineet aikaisemmin mereen upotetuista materiaaleista, kui- tenkin niin, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) ei rajoitu vain mainittuihin p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ihin. (8) (cid:148)Haitallisten aineiden(cid:148) m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)(cid:228)n olisi sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228), mutta ei muita rajoittavasti, kaikki IMDG-s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) (vaarallisten aineiden merikuljetuksia koskeva kansainv(cid:228)li- nen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)) tarkoitetut aineet ja kaikki upotetuista so- tatarvikkeista vapautuvat aineet. (9) Erityist(cid:228) huomiota olisi kiinnitett(cid:228)v(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) kysymyksi(cid:228) k(cid:228)- sitteleviin Euroopan meri(cid:228) koskeviin yleissopimuksiin ja/ tai sopimuksiin. (10) Perustamalla yhteis(cid:246)n yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228), jonka puitteissa toteutetaan tukitoimenpiteit(cid:228), voidaan entist(cid:228) tehokkaam- min kehitt(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvan meren pilaantumisen alalla. Yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n olisi suurelta osin perustuttava t(cid:228)lt(cid:228) alalta jo vuodesta 1978 alkaen saatuihin kokemuksiin. Ei muutoksia (11) Yhteis(cid:246)n yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228) lis(cid:228)(cid:228) avoimuutta samalla kun se yhdist(cid:228)(cid:228) ja tukee perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavia toimia. ___________ (1) EYVL C 138, 17. 5. 1993, s. 5. ___________ (1) EYVL C 138, 17. 5. 1993, s. 5. 27. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 177 E/33 ALKUPER˜INEN EHDOTUS MUUTETTU EHDOTUS (12) On t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) toimittaa tietoja niille tahoille, jotka vastaavat j(cid:228)senvaltioissa satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaan meren pi- laantumiseen liittyvist(cid:228) toimista ja ovat mukana n(cid:228)iss(cid:228) toimissa, sek(cid:228) valmentaa n(cid:228)it(cid:228) tahoja, sill(cid:228) n(cid:228)in tehoste- taan onnettomuuksiin valmistautumista ja v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n vaaroja. (13) On my(cid:246)s t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) toteuttaa yhteis(cid:246)n toimia niiden teknii- koiden ja menetelmien parantamiseksi, joita k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)- t(cid:228)tilanteiden aikana ja niiden j(cid:228)lkeisiss(cid:228) korjaustoimissa. (14) Toiminnallisen tuen antaminen j(cid:228)senvaltioille h(cid:228)t(cid:228)tilan- teissa ja t(cid:228)llaisista tilanteista saatujen kokemusten vaihdon edist(cid:228)minen j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228) on osoittautunut erit- t(cid:228)in hy(cid:246)dylliseksi. (15) Yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n hallinnoinnissa komissiota avustaa satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaa meren pilaantumista k(cid:228)sit- telev(cid:228) neuvoa-antava komitea. Komissio voi antaa komi- tean k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi my(cid:246)s muita satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheu- tuvaa meren pilaantumista koskevia asioita. (16) T(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksill(cid:228) korvataan erityisesti 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1978 annetulla neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slausel- malla perustettu toimintaohjelma ja 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maalis- kuuta 1986 tehdyll(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) perustettu yh- teis(cid:246)n tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228). Mainittu neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s olisi n(cid:228)in ollen kumottava sin(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228), jona t(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s tulee voimaan. OVAT TEHNEET T˜M˜N P˜˜T(cid:214)KSEN: 1 artikla 1. Perustetaan satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaan meren pilaan- tumiseen liittyv(cid:228) yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228) (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)yhteisty(cid:246)j(cid:228)r- jestelm(cid:228)(cid:148)) 1 p(cid:228)iv(cid:228)n tammikuuta 2000 ja 31 p(cid:228)iv(cid:228)n joulukuuta 2004 v(cid:228)liseksi ajaksi. Yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n avulla on tarkoitus tukea ja t(cid:228)yden- 2. t(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden kansallisia, alueellisia ja paikallisia ponniste- luja meriymp(cid:228)rist(cid:246)n, ihmisten terveyden ja rannikoiden suoje- lemiseksi satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaan meren pilaantumi- seen ja toiminnallisiin p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ihin liittyvilt(cid:228) vaaroilta. Yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n avulla on tarkoitus tukea ja t(cid:228)yden- 2. t(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden kansallisia, alueellisia ja paikallisia ponniste- luja meriymp(cid:228)rist(cid:246)n, ihmisten terveyden ja rannikoiden suoje- lemiseksi satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaan meren pilaantumi- seen ja toiminnallisiin p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ihin, mukaan lukien upotetuista sotatarvikkeista vapautuvat aineet, liittyvilt(cid:228) vaaroilta. (cid:148)Satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuva meriymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantuminen(cid:148) olisi m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) niin, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) kattaa kaikki siviili- tai sotilask(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) per(cid:228)isin olevat haitallisten aineiden p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t me- reen riippumatta siit(cid:228), tapahtuvatko ne suoraan merell(cid:228) vai kohdistuvatko ne muuten mereen, tulevatko ne rannikolta tai jokisuistoista vai vapautuvatko aineet aikaisemmin mereen upotetuista materiaaleista, kuitenkin niin, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) ei rajoitu vain mainittuihin p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ihin. C 177 E/34 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 6. 2000 ALKUPER˜INEN EHDOTUS MUUTETTU EHDOTUS 3. Yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)ll(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n parantamaan j(cid:228)senvaltioi- den valmiuksia toimia merell(cid:228) tapahtuvien (cid:246)ljyn tai muiden haitallisten aineiden vuotojen tai v(cid:228)litt(cid:246)mien vuotouhkien aihe- uttamissa h(cid:228)t(cid:228)tilanteissa, ja lis(cid:228)ksi sill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n ehk(cid:228)isem(cid:228)(cid:228)n ennalta vaaroja. Yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n avulla on lis(cid:228)ksi tarkoitus luoda edellytykset j(cid:228)senvaltioiden keskin(cid:228)iselle avunannolle ja yhteisty(cid:246)lle t(cid:228)ll(cid:228) alalla ja edist(cid:228)(cid:228) niit(cid:228). Yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)ll(cid:228) on my(cid:246)s tarkoitus edist(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden yhteisty(cid:246)t(cid:228) siten, ett(cid:228) taloudelliset vahingot voidaan vaatia kor- vattaviksi saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti. 4. Yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) perustetaan yhteis(cid:246)n tietoj(cid:228)rjes- telm(cid:228), jossa vaihdetaan tietoja satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaan meren pilaantumiseen, toiminnalliset p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t, varautumista ja niiden vastatoimia varten. Tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuuluvat ainakin liitteess(cid:228) I mainitut osatekij(cid:228)t. 4. Yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) perustetaan yhteis(cid:246)n tietoj(cid:228)rjes- telm(cid:228), jossa vaihdetaan tietoja satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaan meren pilaantumiseen, toiminnalliset p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t ja sotatarvikkei- den upottamisalueet mukaan lukien, varautumista ja niiden vastatoimia varten. Tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuuluvat ainakin liit- teess(cid:228) I mainitut osatekij(cid:228)t. 2 artikla Ei muutoksia Komissio panee t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) toteu- 1. tettavat toimet. 2. Yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuuluvien toimien toteuttamiseksi laaditaan 4 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detyn menettelyn mukaisesti kolmi- vuotinen vuosittain tarkistettava suunnitelma k(cid:228)ytt(cid:228)en perus- tana muun muassa niit(cid:228) tietoja, joita j(cid:228)senvaltiot ovat toimitta- neet komissiolle. Komissio voi tarvittaessa toteuttaa muita toi- mia j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuuluvien toimien lis(cid:228)ksi. T(cid:228)llaiset lis(cid:228)toimet arvioidaan ottaen huomioon toiminnalle asetetut painotukset ja k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) oleva rahoitus. Yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuuluvat toimet ja yhteis(cid:246)n tukea 3. koskevat rahoitusj(cid:228)rjestelyt esitet(cid:228)(cid:228)n liitteess(cid:228) II. 3 artikla Yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n toteuttamissuunnitelmaan sis(cid:228)llyte- 1. t(cid:228)(cid:228)n yksitt(cid:228)iset toteutettavat toimet. Yksitt(cid:228)iset toimet valitaan ensisijaisesti seuraavien perus- 2. teiden mukaisesti: a) Niille elimille, jotka j(cid:228)senvaltioissa vastaavat satunnaisp(cid:228)(cid:228)s- t(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaan meren pilaantumiseen liittyvist(cid:228) toimista ja osallistuvat niihin, on toimitettava tietoja vaaroihin varau- tumisen tehostamiseksi ja vaarojen torjumiseksi, b) Vastatoimissa ja h(cid:228)t(cid:228)tilanteiden j(cid:228)lkeisiss(cid:228) kunnostustoimissa k(cid:228)ytett(cid:228)vi(cid:228) tekniikoita ja menetelmi(cid:228), on kehitett(cid:228)v(cid:228). b) Vastatoimissa ja h(cid:228)t(cid:228)tilanteiden j(cid:228)lkeisiss(cid:228) kunnostustoimissa k(cid:228)ytett(cid:228)vi(cid:228) tekniikoita ja menetelmi(cid:228), my(cid:246)s satamaviran- omaisten v(cid:228)list(cid:228) tietojenvaihtoa, on kehitett(cid:228)v(cid:228). c) J(cid:228)senvaltioille on tarjottava toiminnallista tukea h(cid:228)t(cid:228)tilan- teissa mobilisoimalla l(cid:228)hinn(cid:228) yhteis(cid:246)n erityisty(cid:246)ryhm(cid:228)(cid:228)n kuuluvia asiantuntijoita, ja tietoa t(cid:228)llaisista tilanteista saa- duista kokemuksista on levitett(cid:228)v(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden kesken. 27. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 177 E/35 ALKUPER˜INEN EHDOTUS MUUTETTU EHDOTUS ca) Julkista tiedottamista on parannettava vaarojen selvent(cid:228)mi- seksi, ja onnettomuuksista on tiedotettava edelleen. cb) Vastatoimien sovittamista vaaroihin on kehitett(cid:228)v(cid:228) muiden joihin kuuluvat my(cid:246)s elin- paikallistason elinten kanssa, ymp(cid:228)rist(cid:246)jen suojelusta vastaavat elimet. 3. Kukin yksitt(cid:228)inen toimi toteutetaan tiiviiss(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden toimivaltaisten kansallisten, alueellisten ja pai- kallisten viranomaisten kanssa. Ei muutoksia 4 artikla 1. Yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuuluvien toimien toteuttamisessa komissiota avustaa j(cid:228)senvaltioiden edustajista koostuva neuvoa- antava komitea, jonka puheenjohtajana toimii komission edus- taja. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen yksitt(cid:228)isist(cid:228) toteutettavista toimenpiteist(cid:228). Komitea antaa ehdotuksesta lau- suntonsa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan; komitea voi tarvittaessa (cid:228)(cid:228)nest(cid:228)(cid:228) lau- sunnosta. Lausunto merkit(cid:228)(cid:228)n p(cid:246)yt(cid:228)kirjaan; lis(cid:228)ksi jokaisella j(cid:228)senvaltiolla on oikeus pyyt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) sen kanta merkit(cid:228)(cid:228)n p(cid:246)yt(cid:228)kirjaan. Komission on otettava huomioon komitean lausunto mahdolli- simman tarkoin. Sen on ilmoitettava komitealle, mill(cid:228) tavoin lausunto on otettu huomioon. 2. Komissio voi antaa neuvoa-antavan komitean k(cid:228)sitelt(cid:228)- v(cid:228)ksi my(cid:246)s mit(cid:228) tahansa muita satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaan meren pilaantumiseen liittyvi(cid:228) kysymyksi(cid:228). 5 artikla Komissio arvioi yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa sen puoliv(cid:228)liss(cid:228) ja antaa sit(cid:228) koskevan kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille viimeist(cid:228)(cid:228)n 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 2002 ja toisen kertomuksen ennen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon loppuun saatta- mista viimeist(cid:228)(cid:228)n 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 2004. 6 artikla Kumotaan yhteis(cid:246)n tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n perustamisesta hiilivetyjen ja muiden vaarallisten aineiden mereen p(cid:228)(cid:228)semisest(cid:228) aiheutu- van saastumisen valvomiseksi ja v(cid:228)hent(cid:228)miseksi 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maa- liskuuta 1986 annettu neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 86/85/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna, t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen voimaantu- lop(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228). 7 artikla T(cid:228)t(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) sovelletaan 1 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) tammikuuta 2000. 8 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu kaikille j(cid:228)senvaltioille. C 177 E/36 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 6. 2000 LIITE I YHTEIS(cid:214)N TIETOJ˜RJESTELM˜ ALKUPER˜INEN EHDOTUS MUUTETTU EHDOTUS Yhteis(cid:246)n tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n nykyaikaista automaattista tieto- jenk(cid:228)sittelyj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228). Yhteis(cid:246)n Internet-kotisivuilla annetaan yleist(cid:228) taustatietoa yhteis(cid:246)n tasolla. Kansallisilla kotisivuilla on tietoja k(cid:228)ytet- t(cid:228)viss(cid:228) olevista kansallisista interventioresursseista. J(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n yll(cid:228) my(cid:246)s paperiversiota yhteis(cid:246)n toimintaa k(cid:228)- sittelev(cid:228)ss(cid:228) irtolehtikansiossa; kansiossa on tietoja h(cid:228)t(cid:228)tilanteiden hal- linnasta kunkin j(cid:228)senvaltion osalta. 1. Kunkin j(cid:228)senvaltion on kuuden kuukauden kuluessa t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen voimaantulosta: a) nimett(cid:228)v(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)n kansallisen osan hallinnoinnista vastaava viranomainen tai viranomaiset ja ilmoitettava n(cid:228)m(cid:228) tiedot komis- siolle, b) perustettava web-sivu, joka on yhteydess(cid:228) koko j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n yleisen p(cid:228)(cid:228)sivun kautta. 2. Komissio perustaa web-sivun j(cid:228)rjestelm(cid:228)n yleiseksi p(cid:228)(cid:228)sivuksi sek(cid:228) yhteis(cid:246)n sivun. 3. Kunkin j(cid:228)senvaltion on lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) kansalliselle kotisivulleen viimeis- t(cid:228)(cid:228)n kuuden kuukauden kuluttua t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen voimaantulosta ainakin seuraavat tiedot: a) lyhyt kuvaus kansallisista rakenteista ja kansallisten viranomaisten jotka koskevat satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutu- v(cid:228)lisist(cid:228) yhteyksist(cid:228), vaa meren pilaantumista ja a) lyhyt kuvaus kansallisista rakenteista ja kansallisten viranomaisten jotka koskevat satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutu- joilla esiintyy toiminnallisia v(cid:228)lisist(cid:228) yhteyksist(cid:228), vaa meren pilaantumista ja alueita, p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228), b) kartoitus julkisen ja yksityisen sektorin k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevista t(cid:228)r- keimmist(cid:228) keinoista toimia h(cid:228)t(cid:228)tilanteissa ja suorittaa puhdistus- toimet. Kartoitukseen on liitett(cid:228)v(cid:228) seuraavat tiedot: Ei muutoksia (cid:151) erikoishenkil(cid:246)st(cid:246)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja p(cid:228)tevyys (cid:151) mekaaniset v(cid:228)lineet mereen p(cid:228)(cid:228)sseiden hiilivetyjen talteenot- tamista ja rannikoiden pilaantumisen est(cid:228)mist(cid:228) tai korjaamista varten, sek(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) v(cid:228)lineit(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228) erikoishenkil(cid:246)st(cid:246) (cid:151) mekaaniset v(cid:228)lineet mereen p(cid:228)(cid:228)sseiden hiilivetyjen talteenot- tamista ja (cid:246)ljyvahinkojen ja muiden haitallisten aineiden ai- heuttaman meren tai rannikoiden pilaantumisen est(cid:228)mist(cid:228) tai korjaamista varten, sek(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) v(cid:228)lineit(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228) erikoishen- kil(cid:246)st(cid:246) (cid:151) meren pilaantumisen torjumisen ja rannikoiden puhdistami- sen kemialliset ja biologiset v(cid:228)lineet, sek(cid:228) asianomainen eri- koishenkil(cid:246)st(cid:246) (cid:151) meren pilaantumisen torjumisen ja rannikoiden puhdistami- sen kemialliset ja biologiset v(cid:228)lineet, kunnostamistoimiin liit- tyv(cid:228) asiantuntemus sek(cid:228) asianomainen erikoishenkil(cid:246)st(cid:246) (cid:151) erikoisryhm(cid:228)t Ei muutoksia (cid:151) pilaantumisen torjuntaan varustetut alukset ja ilma-alukset 27. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 177 E/37 ALKUPER˜INEN EHDOTUS MUUTETTU EHDOTUS (cid:151) siirrett(cid:228)v(cid:228)t varastot talteenotettujen hiilivetyjen ja muiden hai- tallisten aineiden v(cid:228)liaikaista varastointia varten (cid:151) (cid:246)ljytankkereiden kevennysj(cid:228)rjestelm(cid:228)t c) varmuusvarastojen ja v(cid:228)lineiden sijaintipaikka Ei muutoksia (cid:151) yleinen h(cid:228)lytysnumero ba) luettelo sotatarvikkeiden upotuspaikoista d) edellytykset antaa apua muille j(cid:228)senvaltioille. 4. Kunkin j(cid:228)senvaltion on p(cid:228)ivitett(cid:228)v(cid:228) edell(cid:228) 3 kappaleessa mainittu kansallinen kotisivunsa heti muutosten tapahduttua tai v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kerran vuodessa tammikuussa. 5. Kunkin j(cid:228)senvaltion on toimitettava komissiolle h(cid:228)t(cid:228)tilanteiden toi- minnallista hallintaa koskevat tiedot sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228)ksi yhteis(cid:246)n toi- mintaa k(cid:228)sittelev(cid:228)(cid:228)n irtolehtikansioon, mukaan lukien mobilisointia koskevat menettelyt ja toiminnasta vastaavat yhteyspisteet yhteystie- toineen, kuuden kuukauden kuluessa t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen voimaantu- losta. 6. Kunkin j(cid:228)senvaltion on ilmoitettava komissiolle mahdollisimman pian kaikista irtolehtikansion sis(cid:228)lt(cid:228)miss(cid:228) tiedoissa tapahtuneista muutoksista. 7. Komissio toimittaa kaikille j(cid:228)senvaltioille j(cid:228)ljenn(cid:246)ksen irtolehtikansi- osta sek(cid:228) niiden mahdolliset ajantasaistukset. C 177 E/38 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 6. 2000 LIITE II YHTEIS(cid:214)N TUKEEN LIITTYV˜T RAHOITUSJ˜RJESTELYT ALKUPER˜INEN EHDOTUS Toimet Rahoitusj(cid:228)rjestelyt A. Koulutus- ja tiedotustoimet 1. Kurssit ja ty(cid:246)pajat (1) Kurssien ja ty(cid:246)pajojen j(cid:228)rjest(cid:228)minen j(cid:228)senvaltioiden kansallisille, alueellisille ja paikallisille virkamiehille sek(cid:228) muille alalla toimiville, jotta voidaan varmistaa toimivaltaisten yksik(cid:246)iden nopea ja tehokas toi- minta h(cid:228)t(cid:228)tilanteissa. 2. Asiantuntijavaihto J(cid:228)rjestet(cid:228)(cid:228)n asiantuntijoiden komennuksia muihin j(cid:228)senvaltioihin, jotta he voivat hankkia kokemusta, arvioida erilaisia tekniikoita tai tutustua muiden pelastuspalveluyksik(cid:246)iden tai muiden keskeisten ta- hojen k(cid:228)ytt(cid:228)miin toimintatapoihin. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on enint(cid:228)(cid:228)n 75 % toimen koko- naiskustannuksista ja enint(cid:228)(cid:228)n 75 000 ecua tointa kohden. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on enint(cid:228)(cid:228)n 75 % asiantuntijoiden matka- ja oleskelukuluista ja 100 % j(cid:228)rjestelm(cid:228)n koordi- nointikustannuksista. J(cid:228)rjestet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltioiden asiantuntijoiden, eri- koisasiantuntijoiden ja teknisen henkil(cid:246)st(cid:246)n vaih- toa, jotta n(cid:228)m(cid:228) henkil(cid:246)t voivat antaa koulutusta lyhyiden kurssien tai koulutusjaksojen muodossa tai toisessa osallistua j(cid:228)senvaltiossa. sellaisille jossain itse 3. Harjoitukset Harjoitusten tarkoituksena on toimintatapojen ver- tailu, j(cid:228)senvaltioiden yhteisty(cid:246)n edist(cid:228)minen ja kan- sallisten pelastuspalveluyksik(cid:246)iden kehityksen tuke- minen ja niiden toiminnan koordinointi. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on enint(cid:228)(cid:228)n 50 % muiden j(cid:228)sen- valtioiden l(cid:228)hett(cid:228)mien tarkkailijoiden osallistumiskustan- nuksista sek(cid:228) asiaan liittyvien ty(cid:246)pajojen j(cid:228)rjest(cid:228)miseen, harjoitusten valmisteluun, loppuraporttien laadintaan jne. liittyvist(cid:228) kustannuksista. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on 100 % komission vastuulla ole- van j(cid:228)rjestelm(cid:228)n osan kustannuksista. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on enint(cid:228)(cid:228)n 50 % kunkin hank- keen kokonaiskustannuksista ja enint(cid:228)(cid:228)n 150 000 ecua hanketta kohden. 4. Yhteis(cid:246)n tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228) Nykyaikaisen tietokoneistetun tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n ke- hitt(cid:228)minen ja yll(cid:228)pito kansallisia viranomaisia var- ten, jotta voidaan toimittaa h(cid:228)t(cid:228)tilanteiden hallin- nassa tarvittavia tietoja satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) ja toi- minnallisista p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaan meren pilaan- tumiseen liittyviss(cid:228) kysymyksiss(cid:228). B. Toimintaan h(cid:228)t(cid:228)tilanteissa ja niiden j(cid:228)lkeisiin kun- nostustoimiin liittyvien tekniikoiden ja menetel- mien kehitt(cid:228)mistoimet (pilottihankkeet) (1) Hankkeet, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n parantamaan j(cid:228)senvaltioiden toimintavalmiuksia h(cid:228)t(cid:228)tilanteissa ja niiden j(cid:228)lkeisiss(cid:228) kunnostustoimissa. N(cid:228)ill(cid:228) hankkeilla pyrit(cid:228)(cid:228)n erityi- sesti kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)lineit(cid:228), tekniikoita ja menettelyta- poja. Hankkeiden on oltava sellaisia, ett(cid:228) ne kiinnos- tavat kaikkia tai useita j(cid:228)senvaltioita, ja niihin voi si- s(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaan meren pi- laantumiseen liittyvien uusien tekniikoiden soveltami- seen liittyvi(cid:228) hankkeita. Kahden tai useamman j(cid:228)sen- valtion yhteishankkeita suositaan. C. Tuki- ja tiedotustoimet 1. Ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutukset Toimet, joilla tuetaan pilaantumistapausten j(cid:228)lkeen suoritettavia ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointeja, sek(cid:228) levitet(cid:228)(cid:228)n niiden tuloksia ja saatuja kokemuksia laa- jasti muille j(cid:228)senvaltioille. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on enint(cid:228)(cid:228)n 50 % kunkin toimen kokonaiskustannuksista. 27. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 177 E/39 Toimet Rahoitusj(cid:228)rjestelyt 2. Konferenssit ja tapahtumat (1) suurelle Meriymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantumiseen liittyv(cid:228)t yleis(cid:246)lle avoimet konferenssit ja muut tapahtumat, erityisesti jos niihin osallistuu useita j(cid:228)senvaltioita. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on enint(cid:228)(cid:228)n 30 % toimen koko- naiskustannuksista ja enint(cid:228)(cid:228)n 50 000 ecua tointa koh- den. 3. Muut tukitoimet (1) Toimet nykytekniikan kehitysasteen m(cid:228)(cid:228)rittely(cid:228), sa- tunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaa meren pilaantumista ja toiminnallisia p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) koskeviin t(cid:228)rkeisiin n(cid:228)k(cid:246)- kohtiin liittyvien periaatteiden ja ohjeiden kehitt(cid:228)- mist(cid:228) sek(cid:228) yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n arviointia varten. 100 % kustannuksista. 4. Tiedottaminen Satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaa meren pilaantu- mista koskevaa yhteis(cid:246)n tason yhteisty(cid:246)t(cid:228) k(cid:228)sittele- v(cid:228)t julkaisut, n(cid:228)yttelyaineisto ja muu yleis(cid:246)lle tar- koitettu tiedotusaineisto 100 % kustannuksista. D. Asiantuntijoiden mobilisointi Yhteis(cid:246)n erityisty(cid:246)ryhm(cid:228)(cid:228)n kuuluvien asiantuntijoiden mobilisointi h(cid:228)t(cid:228)tilanteissa toimimaan h(cid:228)t(cid:228)tilanteesta k(cid:228)rsiv(cid:228)n j(cid:228)senvaltion tai yhteis(cid:246)n ulkopuolisen maan viranomaisten luomassa j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) ja asiantuntijan saamiseksi paikalle koordinoimaan muiden j(cid:228)senvalti- oiden l(cid:228)hett(cid:228)mi(cid:228) tarkkailijoita. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on 100 % asiantuntijoiden komen- nuksesta aiheutuvista kustannuksista. (1) Tukikelpoisia ovat ainoastaan toimet, joista on etua kaikille j(cid:228)senvaltioille tai huomattavalle osalle niist(cid:228). C 177 E/40 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 6. 2000 MUUTETTU EHDOTUS Toimet Rahoitusj(cid:228)rjestelyt A. Koulutus- ja tiedotustoimet 1. Kurssit ja ty(cid:246)pajat (1) Kurssien ja ty(cid:246)pajojen j(cid:228)rjest(cid:228)minen j(cid:228)senvaltioiden kansallisille, alueellisille ja paikallisille virkamiehille sek(cid:228) muille alalla toimiville, jotta voidaan varmistaa toimivaltaisten yksik(cid:246)iden nopea ja tehokas toi- minta h(cid:228)t(cid:228)tilanteissa. 2. Asiantuntijavaihto J(cid:228)rjestet(cid:228)(cid:228)n asiantuntijoiden komennuksia muihin j(cid:228)senvaltioihin, jotta he voivat hankkia kokemusta, arvioida erilaisia tekniikoita tai tutustua muiden pelastuspalveluyksik(cid:246)iden tai muiden keskeisten ta- hojen, kuten satunnaisten p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen aiheuttamasta meren saastumisesta erityisasiantuntemusta omaa- vien kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)jen, k(cid:228)ytt(cid:228)miin toimintatapoi- hin. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on enint(cid:228)(cid:228)n 75 % toimen koko- naiskustannuksista ja enint(cid:228)(cid:228)n 75 000 ecua tointa kohden. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on enint(cid:228)(cid:228)n 75 % asiantuntijoiden matka- ja oleskelukuluista ja 100 % j(cid:228)rjestelm(cid:228)n koordi- nointikustannuksista. J(cid:228)rjestet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltioiden asiantuntijoiden, eri- koisasiantuntijoiden ja teknisen henkil(cid:246)st(cid:246)n vaih- toa, jotta n(cid:228)m(cid:228) henkil(cid:246)t voivat antaa koulutusta lyhyiden kurssien tai koulutusjaksojen muodossa tai toisessa osallistua j(cid:228)senvaltiossa. sellaisille jossain itse 3. Harjoitukset Harjoitusten tarkoituksena on toimintatapojen ver- tailu, j(cid:228)senvaltioiden yhteisty(cid:246)n edist(cid:228)minen ja kan- sallisten pelastuspalveluyksik(cid:246)iden kehityksen tuke- minen ja niiden toiminnan koordinointi. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on enint(cid:228)(cid:228)n 50 % muiden j(cid:228)sen- valtioiden l(cid:228)hett(cid:228)mien tarkkailijoiden osallistumiskustan- nuksista sek(cid:228) asiaan liittyvien ty(cid:246)pajojen j(cid:228)rjest(cid:228)miseen, harjoitusten valmisteluun, loppuraporttien laadintaan jne. liittyvist(cid:228) kustannuksista. 4. Yhteis(cid:246)n tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228) Nykyaikaisen tietokoneistetun tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n ke- hitt(cid:228)minen ja yll(cid:228)pito kansallisia viranomaisia var- ten, jotta voidaan toimittaa h(cid:228)t(cid:228)tilanteiden hallin- nassa tarvittavia tietoja satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) ja toi- minnallisista p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaan meren pilaan- tumiseen liittyviss(cid:228) kysymyksiss(cid:228). B. Toimintaan h(cid:228)t(cid:228)tilanteissa ja niiden j(cid:228)lkeisiin kun- nostustoimiin liittyvien tekniikoiden ja menetel- mien kehitt(cid:228)mistoimet (pilottihankkeet) (1) Hankkeet, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n parantamaan j(cid:228)senvaltioiden toimintavalmiuksia h(cid:228)t(cid:228)tilanteissa ja niiden j(cid:228)lkeisiss(cid:228) kunnostustoimissa. N(cid:228)ill(cid:228) hankkeilla pyrit(cid:228)(cid:228)n erityi- sesti kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)lineit(cid:228), tekniikoita ja menettelyta- poja. Hankkeiden on oltava sellaisia, ett(cid:228) ne kiinnos- tavat kaikkia tai useita j(cid:228)senvaltioita, ja niihin voi si- s(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) tai toiminnallisista p(cid:228)(cid:228)s- t(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaan meren pilaantumiseen liittyvien uu- sien tekniikoiden soveltamiseen liittyvi(cid:228) hankkeita. Kahden tai useamman j(cid:228)senvaltion yhteishankkeita suositaan. C. Tuki- ja tiedotustoimet 1. Ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutukset Toimet, joilla tuetaan pilaantumistapausten j(cid:228)lkeen suoritettavia ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointeja, arvi- oidaan toteutettuja ehk(cid:228)isevi(cid:228) ja korjaavia toimen- piteit(cid:228) sek(cid:228) levitet(cid:228)(cid:228)n niiden tuloksia ja saatuja ko- kemuksia laajasti muille j(cid:228)senvaltioille. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on 100 % komission vastuulla ole- van j(cid:228)rjestelm(cid:228)n osan kustannuksista. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on enint(cid:228)(cid:228)n 50 % kunkin hank- keen kokonaiskustannuksista ja enint(cid:228)(cid:228)n 150 000 ecua hanketta kohden. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on enint(cid:228)(cid:228)n 50 % kunkin toimen kokonaiskustannuksista. 27. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 177 E/41 Toimet Rahoitusj(cid:228)rjestelyt 2. Konferenssit ja tapahtumat (1) suurelle Meriymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantumiseen liittyv(cid:228)t yleis(cid:246)lle avoimet konferenssit ja muut tapahtumat, erityisesti jos niihin osallistuu useita j(cid:228)senvaltioita. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on enint(cid:228)(cid:228)n 30 % toimen koko- naiskustannuksista ja enint(cid:228)(cid:228)n 50 000 ecua tointa koh- den. 3. Muut tukitoimet (1) Toimet nykytekniikan kehitysasteen m(cid:228)(cid:228)rittely(cid:228), sa- tunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaa meren pilaantumista ja toiminnallisia p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) koskeviin t(cid:228)rkeisiin n(cid:228)k(cid:246)- kohtiin liittyvien periaatteiden ja ohjeiden kehitt(cid:228)- mist(cid:228) sek(cid:228) yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n arviointia varten. 4. Tiedottaminen 100 % kustannuksista. Satunnaisp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) aiheutuvaa meren pilaantu- mista ja toiminnallisia p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) koskevaa yhteis(cid:246)n tason yhteisty(cid:246)t(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)t julkaisut, n(cid:228)yttely- aineisto ja muu yleis(cid:246)lle tarkoitettu tiedotusaineisto 100 % kustannuksista. D. Asiantuntijoiden mobilisointi Yhteis(cid:246)n erityisty(cid:246)ryhm(cid:228)(cid:228)n kuuluvien asiantuntijoiden mobilisointi h(cid:228)t(cid:228)tilanteissa toimimaan h(cid:228)t(cid:228)tilanteesta k(cid:228)rsiv(cid:228)n j(cid:228)senvaltion tai yhteis(cid:246)n ulkopuolisen maan viranomaisten luomassa j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) ja asiantuntijan saamiseksi paikalle koordinoimaan muiden j(cid:228)senvalti- oiden l(cid:228)hett(cid:228)mi(cid:228) tarkkailijoita. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus on 100 % asiantuntijoiden komen- nuksesta aiheutuvista kustannuksista. (1) Tukikelpoisia ovat ainoastaan toimet, joista on etua kaikille j(cid:228)senvaltioille tai huomattavalle osalle niist(cid:228)


title: Proposta di regolamento del Consiglio recante quinta modifica del regolamento (CE) n. 850/98 per la conservazione delle risorse della pesca attraverso misure tecniche per la protezione del novellame

eurovoc_concepts:
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing net
fishing regulations
protection of animal life

text: 28. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 89 E/1 II (Atti preparatori) COMMISSIONE Proposta di regolamento (CE) del Consiglio recante quinta modifica del regolamento (CE) n. 850/98 per la conservazione delle risorse della pesca attraverso misure tecniche per la protezione del novellame (2000/C 89 E/01) (Testo rilevante ai fini del SEE) COM(1999) 636 def. (cid:151) 1999/0255(CNS) (Presentata dalla Commissione il 30 aprile 1999) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, 2. Dopo l’articolo 29 Ł inserito il nuovo articolo 29 bis se- visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:224) europea, in partico- lare l’articolo 37, guente: «Articolo 29 bis vista la proposta della Commissione, visto il parere del Parlamento europeo, visto il parere del Comitato economico e sociale, considerando quanto segue: (1) a causa di particolarit(cid:224) geografiche e stagionali, Ł oppor- tuno che gli Stati membri adottino modalit(cid:224) specifiche per le reti da traino selettive e le reti con porta di uscita che i pescherecci battenti la loro bandiera devono utilizzare nella pesca dei gamberi; occorre pertanto modificare l’articolo 25; (2) secondo un recente parere scientifico, Ł opportuno chiu- dere la pesca del cicerello al largo della costa dell’Inghilterra e della costa orientale della Scozia; occorre pertanto deli- mitare tale zona; (3) le modalit(cid:224) precise di applicabilit(cid:224) dell’articolo 46 nella sua stesura attuale non sono del tutto chiare; occorre pertanto riformulare una parte di detto articolo per migliorarne la chiarezza; (4) occorre rivedere o introdurre le taglie minime per taluni molluschi bivalvi e crostacei; (5) occorre quindi modificare il regolamento (CE) n. 850/98, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il regolamento (CE) n. 850/98 Ł modificato come segue: 1. All’articolo 25, il paragrafo 2 Ł sostituito dal testo seguente: «2. Per la cattura di gamberetti grigi e di gamberetti rosa Ł utilizzata una rete da traino selettiva o una rete con una porta di uscita. Questa disposizione si applica solo alle reti trainate da pescherecci. Gli Stati membri stabiliscono le modalit(cid:224) d’applicazione di tale disposizione secondo quanto previsto all’articolo 46. Dette modalit(cid:224) sono comunicate alla Commissione entro il 30 giugno 2002. » Restrizioni per la pesca del cicerello 1. Negli anni 2000, 2001 e 2002, Ł vietato sbarcare o tenere a bordo cicerelli catturati nella zona geografica deli- mitata dalla costa orientale dell’Inghilterra e della Scozia e da una linea che unisce le coordinate seguenti: (cid:151) la costa orientale dell’Inghilterra a 55(cid:176)30’ di latitudine nord, (cid:151) 55(cid:176)30’ latitudine nord e 0(cid:176)00’ longitudine, (cid:151) 56(cid:176)00’ latitudine nord e 0(cid:176)00’ longitudine, (cid:151) 56(cid:176)00’ latitudine nord e 1(cid:176)00’ longitudine est, (cid:151) 58(cid:176)00’ latitudine nord e 1(cid:176)00’ longitudine est, (cid:151) 58(cid:176)00’ latitudine nord e 2(cid:176)00’ longitudine ovest, (cid:151) la costa orientale della Scozia a 0(cid:176)00’ di longitudine ovest. Anteriormente al 1o marzo 2001 e di nuovo anterior- 2. mente al 1o marzo 2002, la Commissione presenta una relazione al Consiglio sugli effetti della disposizione di cui al paragrafo 1. Sulla base di tali relazioni, la Commissione pu(cid:242) proporre le opportune modifiche alle disposizioni di cui sopra. » 3. All’articolo 46, paragrafo 1, la frase «a condizione che tali misure si applichino unicamente ai pescatori dello Stato membro interessato», Ł sostituita dal testo seguente: «a condizione che tali misure si applichino unicamente ai pescatori dello Stato membro interessato, o ai pescherecci battenti bandiera dello Stato membro interessato, o a una pratica di pesca autorizzata dallo Stato membro interessato». 4. L’allegato XII Ł modificato come segue: (cid:151) i termini «Vongola (Venerupis pullastra) 40 mm» sono sostituiti da «Vongola (Venerupis pullastra) 38 mm»; (cid:151) i termini «Cappa chione (Callista chione) 5 cm» sono sostituiti da «Cappa chione (Callista chione) 6 cm»; C 89 E/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 28. 3. 2000 (cid:151) i termini «Cannolicchio curvo (Ensis spp. , Pharus legu- men) 10 cm» sono sostituiti da «Cannolicchio curvo (Ensis siliqua) 10 cm»; (cid:151) sono aggiunti i termini: «Cappalunga (Pharus legumen) 65 mm»; (cid:151) sono aggiunti i termini: «Gambero rosa mediterraneo (Parapenaeus longirostris) 24 mm (lunghezza del cara- pace)». Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comu- nit(cid:224) europee. Esso si applica a decorrere dal 1o gennaio 2000. Il presente regolamento Ł obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri


title: 1999/868/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής, της 30ής Νοεμβρίου 1999, για την τροποποίηση της απόφασης 1999/549/ΕΚ σχετικά με ορισμένα προστατευτικά μέτρα που αφορούν τη νόσο Newcastle (ψευδοπανώλης των πτηνών) στην Αυστραλία [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(1999) 3984] (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
Australia
animal disease
egg
health control
import
poultry

text: 28. 12. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 334/51 II (Πράξεις για την ισχύ των οποίων δεν απαιτείται δηµοσίευση) ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 30ής Νοεµβρίου 1999 για την τροποποίηση της απόφασης 1999/549/ΕΚ σχετικά µε ορισµένα προστατευτικά µέτρα που αφορούν τη νόσο Newcastle (ψευδοπανώλης των πτηνών) στην Αυστραλία [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθµό Ε(1999) 3984] (Κείµενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ) (1999/868/ΕΚ) Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, την οδηγία 97/78/ΕΚ του Συµβουλίου, της 18ης ∆εκεµβρίου 1997, για τον καθορισµό των αρχών οργάνωσης των κτηνιατρικών ελέγχων των προϊόντων που εισάγονται στην Κοινότητα από τρίτες ιδίως το άρθρο 22 παράγραφος 6, χώρες (1), και την οδηγία 91/496/ΕΟΚ του Συµβουλίου, της 15ης Ιουλίου 1991, για τον καθορισµό των βασικών αρχών σχετικά µε την οργάνωση των κτηνιατρικών ελέγχων των ζώων προέλευσης τρίτων χωρών που εισάγονται στην Κοινότητα και για την τροποποίηση των οδηγιών 89/662/ΕΟΚ, 90/425/ΕΟΚ και 90/675/ΕΟΚ (2), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από την οδηγία 96/43/ΕΚ του Συµβουλίου (3), και ιδίως το άρθρο 18 παράγραφος 7, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) λόγω κρουσµάτων της νόσου Newcastle στην πολιτεία της Νέας Νότιας Ουαλίας στην Αυστραλία, η Επιτροπή εξέδωσε στις 19 Ιουλίου 1999 την απόφαση 1999/549/ΕΚ σχετικά µε ορισµένα προστατευτικά µέτρα που αφορούν τη νόσο Newcastle στην Αυστραλία (4), µε την οποία αναστέλλονται οι εισαγωγές ζώντων πτηνών, αυγών προς επώαση, νωπού κρέατος πουλερικών, και κρέατος εκτρεφοµένων και αγρίων πτερωτών θηραµάτων από την εν λόγω περιοχή έως την 1η ∆εκεµβρίου 1999· περιοχή του Σύδνεϊ και στην πολιτεία της Νέας Νότιας Ουαλίας· η Αυστραλία έχει εφαρµόσει πρόγραµµα ορολογικού ελέγ- χου σχετικά µε τη νόσο Newcastle για τη µολυσµένη περιοχή της Νέας Νότιας Ουαλίας και τα αποτελέσµατα του εν λόγω ελέγχου αναµένονται για τις αρχές της άνοιξης του 2000· είναι αναγκαίο, λόγω της εξέλιξης της νόσου, να τροποποι- ηθούν τα προστατευτικά µέτρα που θεσπίζονται µε την απόφαση 1999/549/ΕΚ· δεν έχουν αναφερθεί κρούσµατα της νόσου Newcastle εκτός της περιοχής του Σύδνεϊ, οπότε η υποκείµενη σε ειδικά προστατευτικά µέτρα περιοχή µπορεί να περιορισθεί στο ανατολικό τµήµα της πολιτείας της Νέας Νότιας Ουαλίας· τα ειδικά προστατευτικά µέτρα πρέπει παραµείνουν ενεργά έως ότου γίνουν διαθέσιµα στοιχεία ορολογικού ελέγχου της περιοχής που πλήττεται από τη νόσο· τα µέτρα που προβλέπονται στην παρούσα απόφαση είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της µόνιµης κτηνιατρικής επιτροπής, (3) (4) (5) (6) (7) ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ: (2) αφότου εξεδόθη η απόφαση 1999/549/ΕΚ, η Αυστραλία ανέφερε περαιτέρω εκδήλωση της νόσου Newcastle στην Άρθρο 1 (1) ΕΕ L 24 της 31. 1. 1998, σ. 9. (2) ΕΕ L 268 της 24. 9. 1991, σ. 56. (3) ΕΕ L 162 της 1. 7. 1996, σ. 1. (4) ΕΕ L 209 της 7. 8. 1999, σ. 36. 1. Το άρθρο 5 της απόφασης 1999/549/ΕΚ τροποποιείται ως εξής: η ηµεροµηνία «1η ∆εκεµβρίου 1999» αντικαθίσταται από την ηµεροµηνία «1η Μαΐου 2000». L 334/52 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 28. 12. 1999 2. Το παράρτηµα αντικαθίσταται από το παράρτηµα της παρούσας απόφασης. Η παρούσα απόφαση απευθύνεται στα κράτη µέλη. Άρθρο 2 Βρυξέλλες, 30 Νοεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή David BYRNE Μέλος της Επιτροπής Η επικράτεια της Αυστραλίας πλην της περιοχής της πολιτείας της Νέας Νότιας Ουαλίας που κείται ανατολικώς του αυτοκινητο- δρόµου Newell (Brisbane προς Μελβούρνη). ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ


title: Protokoll zur Verringerung von Versauerung, Eutrophierung und Bodennahem Ozon zum Übereinkommen über Weiträumige Grenzüberschreitende Luftverunreinigung von 1979

eurovoc_concepts:
accession to an agreement
acidification
air quality
atmospheric pollutant
eutrophication
international convention
ozone
pollution control measures
protocol to an agreement
transfrontier pollution

formats: html print


title: Protocolo à Convenção sobre a poluição atmosférica transfronteiras a longa distância relativo à redução da acidificação, da eutrofização e do ozono troposférico


title: Komission kertomus neuvostolle humalan tuotanto- ja markkinatilanteesta (satovuosi 1998)

eurovoc_concepts:
EU production
hops
marketing
production
report

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 30. 11. 1999 KOM(1999) 635 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE humalan tuotanto- ja markkinatilanteesta (satovuosi 1998) (komission esittämä) KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE humalan tuotanto- ja markkinatilanteesta (satovuosi 1998) SISÄLLYSLUETTELO 1. 2. JOHDANTO. 3 SATOVUOSI 1998. 3 2. 1. Koko maailman tilanne. 3 2. 1. 1. Tuotanto. 3 2. 1. 2. Markkinoiden kehitys. 4 2. 2. Yhteisön tilanne. 4 2. 2. 1. Tuotantorakenne. 4 2. 2. 2. Tuotanto. 4 2. 2. 3. Myynti ja hinnanmuodostus. 5 2. 2. 4. Tulot. 7 3. HUMALA-ALAN YHTEINEN MARKKINAJÄRJESTELY. 8 3. 1. Erityisjärjestelmä ja tuottajaryhmittymien tehtävät. 8 3. 2. Humala-alan väliaikaiset erityistoimenpiteet. 9 4. PÄÄTELMÄT. 10 2 1. JOHDANTO Asetuksen (ETY) N:o 1696/71 11 artiklan mukaan komissio esittää neuvostolle vuosittain jossa annetaan tiedot humalan tuotanto- tuotannon, hintojen ja kysynnän kehityksestä. ja markkinatilannetta koskevan kertomuksen, Tässä 28. vuosikertomuksessa komissio esittää yhteenvedon markkinointivuoden 1998 tärkeimmistä tapahtumista. Kertomuksessa keskitytään alan huomionarvoisimpiin seikkoihin. 2. SATOVUOSI 1998 2. 1. Koko maailman tilanne 2. 1. 1. Tuotanto Humalan viljelyaloja pyritään edelleen vähentämään maailmanlaajuisesti. Koko maailman humalanviljelyala on noin 71 500 hehtaaria, josta noin 24 370 hehtaaria on yhteisön tuottajajäsenvaltioiden viljelyksessä (katso taulukko 1). Myös Kiinassa on merkittävää tuotantoa, josta ei kuitenkaan ole käytettävissä tarkkoja lukuja vaan ainoastaan karkeita arvioita. IHGC:n (International Hop Growers Convention) ja EY:n osalta humalan viljelyalat ovat pienentyneet keskimäärin 14,89 prosenttia eli 9 575 hehtaaria, joista 2 414 hehtaaria Euroopan unionissa (erityisesti Saksassa, jossa -1 698 hehtaaria), 2 708 hehtaaria Yhdysvalloissa ja 1 754 hehtaaria Tšekin tasavallassa. Koko maailman tuotanto vuonna 1998 oli 2 234 000 Ztr1 eli vähemmän kuin vuonna 1997 (-10,71%). Tuotannon laatu oli huonompi: alfahappopitoisuus oli 6,29 prosenttia. Alfahapon kokonaistuotanto väheni 7 026 tonniin (-2 274 tonnia). Tuotannon osalta vuoden 1998 sato oli huomattavasti kahdenkymmenen viime vuoden keskiarvoa pienempi. Oluentuotannon osalta voidaan todeta, että vaikka Eurooppa on edelleen listan kärkipäässä (Saksa 8,8% ja muu Eurooppa 24,3% vuonna 19992), muut maanosat, jatkuvasti kuten Keski- markkinaosuuksiaan. ja erityisesti Aasia kasvattavat ja Etelä-Amerikka Maailman oluentuotannon määräksi vuonna 1999 arvioidaan 1 300 miljoonaa hehtolitraa. Jotta yhdessä hehtolitrassa olutta olisi 5,8 grammaa alfahappoa, on panimoiden lisättävä siihen alfahappoa noin 6,4 grammaa hehtolitraa kohti. Ero johtuu humalan varastoinnin ja jalostuksen aikana tapahtuvasta hävikistä. Näin ollen tämän olutmäärän tuottamiseen tarvitaan 8 320 tonnia alfahappoa, joten satovuonna 1998 tuotettu alfahapon määrä alittaa (1 294 tonnilla) tarvittavan määrän. Tämä kaikki on suhteellista, sillä olutpanimoilla tuntuu vielä olevan varastoissaan 15 kuukauden tarvetta vastaava määrä. Tähän on syytä lisätä, että alfaa myös tarvitaan 1 2 1 Ztr = 50 kg. Hopsteinerin raportin arvio. 3 aiempaa vähemmän, mikä johtuu kehittymässä olevasta suuntauksesta valmistaa vähemmän karvaita oluita kuin ennen sekä jatkuvasta teknologisesta kehityksestä. Maailmanlaajuisesti tarkasteltuna humalan tuotanto on ylittänyt panimoiden tarpeet jo useiden vuosien ajan. Tästä syystä IHGC:n jäsenmaat – joita ovat kaikki muut EU:n tuottajajäsenvaltiot paitsi Itävalta ja Irlanti – ovat ehdottaneet, että 30 prosenttia vuoden 1996 viljelyalasta eli noin 18 000 hehtaaria poistettaisiin viljelystä. Vuonna 1997 vähennys oli 6 300 hehtaaria eli 10 prosenttia. Vuoden 1998 vähennys yltää 9 575 hehtaariin IHGC:n jäsenmaissa. 2. 1. 2. Markkinoiden kehitys Maailmanmarkkinoita hallitsevat Euroopan unioni (erityisesti Saksa) ja Yhdysvallat. Yhdysvaltojen keskimääräiset hinnat laskivat (1,62 USD/naula (453,59 g) eli 178,58 USD/Ztr, mikä on 151,48 EUR/Ztr). Vaikka tuotos on parempi kuin Euroopassa (1,82 tonnia/ha kun Euroopan tuotos on 1,43 tonnia/ha), hehtaarilta saatavat keskimääräiset tulot ovat suurin piirtein samat (6 505,56 USD/ha eli 5 518,33 EUR/ha verrattuna 5 539 EUR/ha Euroopan unionissa). tietyille lajikkeille ja tietyille määrille, Ennakkosopimusten osalta pitkän aikavälin suuntaus osoittaa vähentymistä sekä määrän ja keston että hinnan puolesta. Niiden tekeminen on kuitenkin osoittautunut järjestelmäksi, koska hinnat vahvistetaan tulojen turvaamisen kannalta hyväksi ja ennalta tietyksi määräksi vuosia, sopimushinnat ovat yleensä korkeampia kuin käteishinnat (ks. taulukot 2 ja 5). Ensi näkemältä on kuitenkin melko yllättävää, että oluenvalmistajat maksavat edelleen sopimushumalasta keskimäärin kaksinkertaisen hinnan, vaikka ne olisivat voineet jo satovuodesta 1993 alkaen ostaa humalaa kohtuuhintaan vapailta markkinoilta. Tämä johtuu siitä, että vapaat markkinat ovat täysin ennalta arvaamattomia tuotanto- ja markkinatilanteen kannalta katsottuna. Humala onkin tuote, jonka tuotanto riippuu sääoloista (kuivuus, liiallinen vesi, tuulisuus, rajuilmat) ja tuhoeläimistä, jotka voivat vahingoittaa viljelmiä merkittävästi. Näin ollen sopimukset turvaavat oluen valmistajien toimitukset jo paljon etukäteen tunnetuilla hinnoilla, mikä puolestaan on tärkeää pitkän aikavälin menojen suunnittelun vuoksi. Tiettyjä aromaattisten hinnanmuodostusjärjestelmä, joka perustuu alfakiloihin eikä itse aromiin. huolestuttaa erityisesti IHGC:n jäseniä lajikkeiden 2. 2. Yhteisön tilanne 2. 2. 1. Tuotantorakenne Humalanviljelyn rakennemuutokset ovat seuranneet toinen toistaan samalla tavalla kuin koko maatalousalalla. Tällä hetkellä yhteisössä humalaa tuottaa 3 818 tilaa (ks. taulukko A). Tilojen määrä on siis vähentynyt noin 7,40 prosentilla verrattuna vuoteen 1997, kun taas humalaviljelmien keskimääräinen viljelyala viljelmää kohden on pysynyt käytännöllisesti katsoen samana. Humalantuotanto on lopetettu noin 300 viljelmällä Euroopan unionissa. 2. 2. 2. Tuotanto Humalan viljelyala yhteisössä pienenee edelleen vuodesta toiseen. Vuonna 1998 se oli 24 371 hehtaaria eli 2 414 hehtaaria (9 prosenttia) vähemmän kuin vuonna 1997 4 (ks. taulukot 1 ja 6). Suurin osa tästä tuotannosta tuotettiin Saksassa (19 683 hehtaaria eli 80 prosenttia). Viljelyalan vähennys Saksassa vuodesta 1997 on 1 698 hehtaaria eli 7,94 prosenttia, mikä vastaa lähes täysin viljelystä poistettuja tai raivattuja aloja (katso kohta 3. 2). Pinta-alojen väheneminen on välitön seuraus alfahapon tuotoksen lisääntymisestä. Humalan viljelyalasta 60,57% prosenttia on nykyisin aromaattisten lajikkeiden käytössä. Eniten viljelty lajike näistä on Perle (25% aromaattisten lajikkeiden viljelyalasta). Erityisesti on seuraavien aromaattisten vähentynyt huomattavasti: Saksassa Hersbrucker Spät (696 ha eli –22,42%), Hueller (58 ha eli -61,05%), Perle (362 ha eli -9,08%), Spalter Select (110 ha eli -7,66%) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa Challenger (79 ha eli -27,43%), Progress (61 ha eli -33,52%), WVG (53 ha eli -32,32%). Ranskassa Strisselspalt-lajikeen viljelyala kasvoi 35 hehtaarilla eli 5 prosenttia. Karvaiden lajikkeiden osuus humalanviljelystä on 38,16 prosenttia ja muiden lajikkeiden 0,27 prosenttia. lajikkeiden viljelyala Karvaiden lajikkeiden osuus lisääntyi hieman vuonna 1998 muiden lajikkeiden kustannuksella. Karvaista lajikkeista nykyisin viljellään eniten lajikkeita Hallertauer Magnum (3 425 ha = +399 ha eli +13,19%) ja Northern Brewer (2 294 ha, toisin sanoen -689 ha eli -23,09% vuoteen 1997 verrattuna). Seuraavina tulevat lajikkeet Nugget (1 269 ha), Target (820 ha) ja Brewer’s Gold (246 ha), joista kahden viimeksi mainitun viljelyala on myös vähentynyt 41 ja 317 hehtaarilla. Yleissuuntaus karvaiden lajikkeiden viljelyssä on markkinoilla kysytympien super-alfa-lajikkeiden lisääntyminen, kuten Hallertauer Magnumin ja erityisesti Hallertauer Taurusin, jonka viljelyala on lisääntynyt 783 hehtaarilla vuoden 1997 satoon verrattuna. Määrällisesti vuoden 1998 sato oli huomattavasti pienempi kuin vuoden 1997 sato (-9,74%). Keskituotos hehtaaria kohden 755 890 Ztr:n mukaan laskettuna oli 1,55 tonnia eli 31 Ztr hehtaarilta, toisin sanoen sama kuin edellisellä satokaudella. Tuotannon laatu oli hyvä, ja yhteisön alueella kaikkien kolmen lajikeryhmän alfahappopitoisuus oli keskimäärin 7,5 prosenttia, mikä vastaa 2 853 tonnia alfahappoa – 117 kilogrammaa hehtaarilta – oluentuotantoon vuonna 1999. 2. 2. 3. Myynti ja hinnanmuodostus Sopimusmyynti Koko maailman tasolla humalan keskihinta sopimusmyynnissä oli 197 EUR/Ztr eli 5 EUR/Ztr vähemmän kuin vuoden 1997 sadon osalta. Jäsenvaltioiden hinnat vaihtelivat 150 EUR/Ztr Espanjassa 365 EUR/Ztr Irlannissa. Näiden kahden maan koko tuotanto myytiin sopimuskaupalla (ks. taulukko 6). Saksassa sopimushinnat ovat olleet varsin vakaat kahdenkymmenen viime vuoden aikana. Sitä vastoin muiden tuottajamaiden sopimushinnat olivat alhaisemmat, erityisesti Ranskan (245 EUR/Ztr vuonna 1997 ja 211 EUR/Ztr vuonna 1998, toisin sanoen – lukuun ottamatta Belgiaa (+4 EUR/Ztr) ja Espanjaa 34 EUR/Ztr eli –13,88%), (+7 EUR/Ztr), jotka jäävät kuitenkin yhteisön keskiarvon alapuolelle. 5 Vuoden 1998 sadosta myytiin sopimuskaupalla 73 prosenttia (ks. liitteen taulukko 5) eli saman verran kuin edellisenä vuonna. Belgiassa tämä osuus on selvästi tätä keskiarvoa pienempi eli 23 prosenttia. Portugalissa ei ollut lainkaan sopimusmyyntiä. Kuten tavallisesti korkeimmat sopimusten keskihinnat havaittiin aromaattisilla lajikkeilla (211 EUR/Ztr), ja korkeimmat hinnat saavutettiin lajikkeilla Bramling Cross, Challenger, First Gold, Fuggles, Goldings ja Progress. Näiden pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa viljeltyjen lajikkeiden euroina ilmoitetut hinnat lajikeryhmän keskiarvoa korkeammat. Kuitenkin kansallisena valuuttana olivat kyseisen maan hinnat laskivat selvästi. Tämä ero johtuu punnan ja euron välisestä Strisselspalt-lajikkeen muuntokurssista. Ranskassa sopimushinnat olivat keskimäärin 213 EUR/Ztr. Lajike, jonka hinnat olivat jota viljellään noin 16 prosentilla alhaisimmat, oli varmaankin Hersbrucker, aromaattisten lajikkeiden kokonaisviljelyalasta (sopimushinta 162 EUR/Ztr). Ainoastaan viljellyn Karvaiden lajikkeiden keskimääräinen sopimushinta oli 174 EUR/Ztr. Yleisesti ottaen korkeimmat hinnat olivat lajikkeilla Buket (jota viljellään ainoastaan Itävallassa) sekä Herald ja Northdown, joita viljellään pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Nugget-lajikkeen sopimushinnat pysyivät suurin piirtein samoina. Myynti vapailla markkinoilla Vapailla markkinoilla myydyn humalan keskihinta 92 EUR/Ztr oli selvästi korkeampi kuin edellisen markkinointivuoden 1997 hinta 64 EUR/Ztr. Se on lähellä satovuoden eroja jäsenvaltioiden kesken: pienin hinta oli Belgiassa (85 EUR/Ztr) ja suurin Ranskassa (180 EUR/Ztr) (ks. taulukko 6). keskihintaa. Näissäkin oli merkittäviä hinnoissa 1996 Saksassa vapaiden markkinoiden hinnat ovat vaihdelleet suuresti kahdenkymmenen viime vuoden aikana; alhaisin hinta oli 119 Saksan markkaa/Ztr (vuoden 1997 sato) ja korkein 1 400 Saksan markkaa/Ztr (vuoden 1980 sato). Muiden lajikkeiden ja aromaattisten lajikkeiden vapaiden markkinoiden hinnat (80 ja 81 EUR/Ztr) ovat alimmat, mutta karvaiden lajikkeiden osalta ne ovat nousseet selvästi (103 EUR/Ztr). Nugget-lajikkeen vapaiden markkinoiden hinnat nousivat 62 eurosta 90 EUR/Ztr (45,16%). Tämä lajike, joka tuottaa paljon alfahappoa, oli houkutellut monia viljelijöitä. Tästä oli tuloksena huomattava tarjonta maailmanmarkkinoilla, mikä johtui suurelta osalta Yhdysvaltojen tarjonnasta. Siellä tämän lajikkeen viljelyala alkaa kuitenkin pienentyä, erityisesti Columbus-lajikkeen ja muiden super-alfa- lajikkeiden eduksi. Vapaiden markkinoiden hinnat nousivat voimakkaasti Saksassa (41,67%) Belgiassa (71%) ja laskivat muissa maissa, erityisesti Itävallassa (–46,24%). ja amerikkalaisten Paljon viljeltyjen lajikkeiden osalta on jo satovuodesta 1993 alkaen alhaisimmat hinnat maksettu aromaattisesta Hersbrucker-lajikkeesta, joka on jo jonkin aikaa menettänyt suosiotaan, koska amerikkalaisten ostopolitiikka on alkanut suosia muita lajikkeita, kuten Spalter Selectiä ja Hallertauer Traditionia. Näitä jälkimmäisiä aromaattisia lajikkeita tuottaa ja niille käynee samoin kuin Hüllissa (Saksassa) sijaitseva tutkimuslaitos, arvostamasta aikaisemmin 6 Hersbrucker-lajikkeelle, jonka Hallertauer Mittelfrüher-lajike on ohittanut suosiossa. Niinpä vaikka Hersbrucker-lajikkeesta maksettiin vapailla markkinoilla ainoastaan 55 EUR/Ztr, kahdesta uudesta aromaattisesta lajikkeesta ei saatu sen parempia hintoja (55 ja 52 EUR/Ztr), mikä on kuitenkin edelleen vähemmän kuin aromaattisen humalan keskihinta yhteisössä. Kahdeksasta humalantuottajajäsenvaltiosta ja Portugalissa) kaikkien lajikkeiden vapaiden markkinoiden hinnat olivat yhteisön keskiarvoa alhaisemmat. (Belgiassa, Saksassa kolmessa Vuoden 1998 sato myytiin käytännössä kokonaan. Yhteisössä vuonna 1998 tuotetusta 755 890 sentneristä jäi virallisten tietojen mukaan myymättä ainoastaan 5 198 Ztr (0,69%). Irlanti ja Espanja myivät koko tuotantonsa sopimuskaupalla; Irlannissa keskihinta oli 365 EUR/Ztr ja Espanjassa 150 EUR/Ztr (ks. taulukko (91% Seuraavaksi kokonaistuotannosta); keskihinta oli 246 EUR/Ztr. sopimuskaupalla myi Itävalta eniten 5). 2. 2. 4. Tulot Vuoden 1998 tulot ja vuoden 1997 tulot olivat varsin samansuuruiset: keskitulot hehtaaria kohden täystuotannossa olevilla humalaviljelmillä olivat 5 539 EUR hehtaarilta (ks. taulukko 6), kun ne satovuonna 1997 olivat 5 528 EUR hehtaarilta (+0,19%). Yhteisön tasolla korkeimmat tulot kirjataan edelleen aromaattisten lajikkeiden ryhmässä (5 759 EUR/ha täystuotannossa, tosin voidaan todeta 3,29 prosentin lasku verrattuna edelliseen vuoteen). Belgiassa näistä lajikkeista saadut tulot kuitenkin lisääntyivät. Aromaattisista lajikkeista kannattavimmat ovat Ranskassa Strisselspalt-lajike (tulot 7 098 EUR hehtaarilta täystuotannossa) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa lajikkeet (10 330 EUR hehtaarilta täystuotannossa), Goldings (11 120 EUR Challenger hehtaarilta täystuotannossa) ja Fuggles (9 237 EUR hehtaarilta täystuotannossa). Merkille pantavaa on, että Céleia-lajikkeesta, jota viljellään ainoastaan Itävallassa ja saatiin tuloja noin 12 278 EUR jota myydään ainoastaan sopimuskaupassa, hehtaarilta täystuotannossa. Itävalta (–10,22%), Portugali (–43,30%) Tulot nousivat karvaiden lajikkeiden ryhmässä (+6%) 5 191 EUR/ha täystuotannossa. Tietyissä tuottajajäsenvaltioissa tulot kuitenkin laskivat. Nämä jäsenvaltiot ovat Irlanti (-8,31%), ja Yhdistynyt kuningaskunta (-15,71%). Portugalissa väheneminen johtuu yksinomaan Nugget-lajikkeen hinnan alenemisesta. Tämä on ainoa Portugalissa viljeltävä lajike ja se myydään kokonaan ja vähäisessä määrin vapailla markkinoilla. Muiden, Yhdistyneessä kuningaskunnassa (5 ha) viljeltävien lajikkeiden keskimääräiset tulot lisääntyivät (+14,75%). Koska näiden lajikkeiden viljelyalat ovat pieniä, niillä on hyvin vähäinen vaikutus tuottajien keskimääräisiin tuloihin kokonaisuudessaan. lähinnä Saksassa (60 ha) 7 3. HUMALA-ALAN YHTEINEN MARKKINAJÄRJESTELY 3. 1. Erityisjärjestelmä ja tuottajaryhmittymien tehtävät Humala-alan yhteinen markkinajärjestely perustettiin vuonna 1971 asetuksella (ETY) N:o 1696/71, ja sen tavoitteena on parantaa tuotteiden laatua ja turvata tuottajien elintaso. Koska on tarkoituksella luovuttu yhteisön ulkopuolista kauppaa koskevien sääntöjen antamisesta sekä interventiojärjestelmän luomisesta, yhteisön humala-ala on erittäin altis kilpailulle maailmanmarkkinoilla. ovat kaupan humalan erityisasetuksissa, Perusasetuksen tärkeimmät kohdat, joita on sittemmin tarkennettu neuvoston tai komission pitäminen varmentamismenettelyn ja ennakkosopimusjärjestelmän mukaisesti, tuottajaryhmien tunnustaminen ja kannustaminen sekä kolmansien maiden kanssa käytävä kauppa. Asetuksessa säädetään myös tukijärjestelmästä yhteisössä tuotetulle humalalle. Tämän järjestelmän mukainen tuki on 480 EUR hehtaarilta vuoteen 2000 asti, kyseinen vuosi mukaan lukien. Tällainen tuki on itse asiassa kahden edelliseen järjestelyyn kuuluneen tuen yhdistelmä. Nämä kaksi ovat tuottajille myönnettävä tuki ja uusiin lajikkeisiin siirtymistä varten myönnettävä tuki. Tuottajaryhmittymällä on oikeus päättää, maksaako se tuen kokonaisena jäsenilleen suhteessa jäsenten viljelemiin aloihin vai ainoastaan 80–100 prosentin suuruisen osan siitä, jos sillä on edelleen tarvetta uusiin lajikkeisiin siirtymiseen tai mahdollisesti muita tavoitteita täyttämättä (ks. jäljempänä oleva c kohta). Perusasetuksen viimeistä edellisen, elokuussa 1997 asetuksella (EY) N:o 1554/973 tehdyn muutoksen jälkeen on alettu kiinnittää huomiota tuottajaryhmittymien merkityksen lisäämiseen seuraavin keinoin: a) b) c) hyväksytyn tuottajaryhmittymän jäsenille annetaan mahdollisuus pitää itse kaupan – rankaisematta heitä tukea vähentämällä – kaikkia tuotteitaan tai osaa niistä, jos ryhmittymä antaa luvan tähän. Tuottajaryhmittymällä on oikeus valvoa tuottajien ja kauppiaiden välille neuvoteltuja hintoja sekä hyväksyä tai hylätä sopimus. Jos tuottajaryhmittymä ei hyväksy ehdotettuja hintoja, se on velvoitettu tekemään uuden tarjouksen korkeammalla hinnalla ja etsimään uuden ostajan. annetaan pysyvä mahdollisuus uusiin lajikkeisiin siirtymiseen ilman pinta-ala- tai aikarajoituksia. Tämä mahdollisuus sisältyy edellä mainittuun kiinteään hehtaaritukeen. Tuottajaryhmittymä päättää tähän tarkoitukseen käytettävästä tuesta tarpeen mukaan, kuitenkin tiettyjen rajoitusten mukaisesti (ks. jäljempänä oleva c kohta). tuottajaryhmittymille annetaan mahdollisuus pidättää enintään 20 prosenttia tuottajille myönnettävästä tuesta erityistoimenpiteiden toteuttamista varten. Erityistoimenpiteet muodostuvat kohdan mukaisista edellä toimenpiteistä, jotka liittyvät viljelyn ja sadonkorjuun järkiperäistämiseen ja koneistamiseen, yhteisten tuotantosääntöjen hyväksymiseen (viljelytekniikat, lannoitteet, lajikkeet jne. ), uusiin lajikkeisiin siirtymiseen, edistämistoimiin, tutkimukseen sekä tukitoimiin. laadun määrittämiseen ja parantamiseen, olevan 2 3 EYVL L 208, 2. 8. 1997, s. 1. 8 Tämän toimenpiteen tarkoituksena on taata tuottajaryhmittymälle joustavuus tuen hallinnoinnissa sekä mahdollisuus käyttää mainitut 20 prosenttia kokonaisuudessaan uusiin lajikkeisiin siirtymiseen tuottajaryhmittymän niin halutessa. Jos tuottajaryhmittymät eivät pidä kaupan jäsentensä koko tuotantoa, tästä mahdollisuudesta tulee velvoite. Prosenttiosuus on myös tässä tapauksessa 20 prosenttia. 3. 2. Humala-alan väliaikaiset erityistoimenpiteet Neuvosto antoi asetuksen väliaikaisten erityistoimenpiteiden käyttöön ottamisesta humala-alalla (25 päivänä toukokuuta 1998 annettu asetus (EY) N:o 1098/984). Humala-alalle on nykyisin ominaista sekä suhdanteista johtuva että rakenteellinen ylijäämä, jonka vuoksi on tarkoituksenmukaista pyrkiä tuotannon vähentämiseen vähentämällä unionissa viljeltyä pinta-alaa. Satovuodesta tervehdyttämistoimenpiteitä, viljelmien raivaus. 1998 alkaen ajan joihin kuuluu tilapäinen viljelystä poisto ja/tai sovelletaan vuoden viiden Tätä varten on tarkoitus sallia tuottajaryhmittymille enemmän joustoa nykyisten kokonaismäärärahojen rajoissa. Kumpikin näistä toimenpiteistä on vapaaehtoinen jäsenvaltion, tuottajaryhmittymän tai yksittäisen tuottajan tuotannon tasosta riippumatta. Nämä toimenpiteet pannaan täytäntöön: – – – lisäämällä tilapäinen viljelystä poisto ja raivaus niihin erityistoimenpiteisiin, joita tuottajaryhmittymät voivat toteuttaa mukauttaakseen yhteisesti tuotantoa markkinoiden vaatimuksiin, ottamalla tuottajaryhmittymän tasolla vastuu tuottajien tuesta pidätettävän korvauksen maksamisesta (enintään 20 prosenttia). Tällä summalla katetaan osa toimenpiteiden soveltamisesta aiheutuvista todellisista kustannuksista sekä ansionmenetys, maksamalla tuottajille korvausta, joka vastaa määrää, jonka he olisivat saaneet toteutuneesta sadosta. Korvausta maksetaan enintään viiden vuoden ajan viljelystä poistetuista tai raivatuista aloista, jollei erityisistä edellytyksistä muuta johdu. 4 EYVL L 157, 30. 5. 1998, s. 7. 9 Kolme jäsenvaltiota (Saksa, Belgia ja Portugali) on ilmoittanut soveltaneensa erityistoimenpiteitä vuonna 1998 seuraavan jaon mukaisesti: Lepotila (ha) Raivaus (ha) Yhteensä 1 053 11 4 1 068 569 27 15 611 1 623 37 19 1 679 Saksa Belgia Portugali 4. PÄÄTELMÄT Humalan viljelyaloja pyritään edelleen vähentämään maailmanlaajuisesti. Suurimmissa tuottajamaissa Saksassa ja Yhdysvalloissa viljelyaloja vähennettiin vuonna 1998 yli 1 700 ja yli 2 700 hehtaaria edellisvuotisiin viljelyaloihin verrattuna. Tätä suuntausta jatketaan vuonna 1999 vähentämällä viljelyaloja Saksassa yli 1 200 ja Yhdysvalloissa yli 1 000 hehtaaria. Vähennysten ansiosta tuotannon ja humalaa käyttävän teollisuuden kysynnän välillä on saatu säilymään jonkinlainen tasapaino ottaen huomioon, että • tuottajat viljelevät edelleen yhä enemmän alfahappoa sisältäviä lajikkeita, joiden tuotokset tarvitaan aina vain jatkuvasti, eli samoihin tuotantomääriin pääsemiseksi kasvavat vähemmän viljelyaloja, • raivauksilla päästää eroon aromaattisista lajikkeista, joita kysytään vähemmän teollisuudessa, • olutmarkkinat ovat pysähdyksissä Yhdysvalloissa, Länsi-Euroopassa ja Laajenevat markkinat, kuten Latinalainen Amerikka ja Aasia, kärsivät valuuttakriisien vaikutuksista, Japanissa. ja talous- • panimoiden teknisen kehittymisen vuoksi yhtä hehtolitraa olutta kohti tarvittavat alfahappomäärät (grammoina) ovat yhä pienempiä, • kuluttajat suosivat vähemmän karvaita oluita, • panimoteollisuus kärsii yhä ankarammasta kilpailusta, minkä vuoksi kustannuksia on laskettava. Koska panimoiden varastot ovat erittäin suuria (tarkkaa määrää ei tunneta), niiden vapailla markkinoilla noudattama ostopolitiikka on ennalta arvaamatonta eikä välttämättä kohdistu niiden perinteisiin toimittajiin. Komission on perusasetuksen (ETY) N:o 1696/71 (18 artiklan) mukaisesti neuvostolle alaa koskeva arvio ennen 1 päivää syyskuuta 2000. jätettävä 10


title: Komission asetus (EY) N:o 2535/1999, annettu 30 päivänä marraskuuta 1999, perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien määrien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice

formats: pdf print

text: 1. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 306/27 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2535/1999, annettu 30 päivänä marraskuuta 1999, perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien määrien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (3), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2072/98 (4), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) 4) Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan 1 kohdan mukaan kummankin mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen ja yhteisön markkinoiden noteerausten tai hintojen ero voidaan kattaa vientituella. tuotteiden maailmanmarkkinoiden Tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumat- tomina tavaroina vietävien maataloustuotteiden vienti- tuen myöntämisjärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja tuen määrän vahvista- misperusteista 30 päivänä toukokuuta 1994 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1222/94 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1702/1999 (6), määritellään tuotteet, joille olisi vahvis- tettava niiden vientiin tapauskohtaisesti sovellettava tuen määrä, joko asetuksen (ETY) N:o 1766/92 liitteessä B tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 liitteessä B lueteltuina tava- roina. Asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 1 kohdan ensim- mäisen alakohdan mukaan tuen määrä 100 kilogram- malle kyseisiä perustuotteita on vahvistettava kullekin kuukaudelle. Perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomiin tava- roihin sisältyville maataloustuotteille myönnettävän vientituen osalta tehdyt maksusitoumukset saattavat vaarantua, tuen määrät vahvistetaan ennakolta suuriksi. Tämän vuoksi olisi kyseisissä tapauksissa toteu- tettava suojatoimenpiteitä estämättä silti pitkän aikavälin jos (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (4) EYVL L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (5) EYVL L 136, 31. 5. 1994, s. 5. (6) EYVL L 201, 31. 7. 1999, s. 30. 5) 6) 7) sopimusten tekoa. Erityisen tuen määrän vahvistaminen niitä tapauksia varten, joissa tuen ennakkovahvistusta käytetään, on toimenpide, jolla kyseisten eri tavoitteiden saavuttaminen mahdollistetaan. päätöksessä 87/482/ETY (7) Neuvoston hyväksytyn Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen kesken sovitun makaronivalmisteiden vientiä yhteisöstä Yhdys- valtoihin koskevan järjestelyn johdosta on tarpeen eriyttää CN-koodeihin 1902 11 00 ja 1902 19 kuulu- vien tavaroiden tuki niiden määräpaikan mukaan. Asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan b alakohdassa säädetään, että jos asetuksen 4 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettua todistusta ei toimiteta, alennettu vientituki on säädettävä ottaen huomioon tuotantotuen määrä, komission jota asetuksen (ETY) N:o 1722/93 (8), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 87/1999 (9), mukaisesti kyseiselle perustuotteelle tuotteen oletettuna valmistusajankohtana. sovelletaan Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet eivät ole viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset. Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti niistä on siten ilmoitettava myös neuvostolle. Toimenpiteitä on kuitenkin sovellettava viipymättä, koska varojen tiukan hallinnoinnin ottaen huomioon menoarviot ja varojen saatavuus, varmistettava jatkuvuus on ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 liitteessä B tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 liitteessä B lueteltuina tavaroina vietäviin asetuksen (EY) N:o 1222/94 liitteessä A mainittuihin ja joko asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklassa tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 sellaisena kuin se on muutettuna, 1 artiklan 1 kohdassa tarkoi- tettuihin tukien määrät vahvistetaan liitteen mukaisesti. perustuotteisiin sovellettavien 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 1999. (7) EYVL L 275, 29. 9. 1987, s. 36. (8) EYVL L 159, 1. 7. 1993, s. 112. (9) EYVL L 9, 15. 1. 1999, s. 8. L 306/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 1. 12. 1999 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 30 päivänä marraskuuta 1999. Komission puolesta Erkki LIIKANEN Komission jäsen 1. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 306/29 perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien määrän vahvistamisesta 30 päivänä marraskuuta 1999 annettuun komission asetukseen LIITE CN-koodi Tuotteiden kuvaus (1) 1001 10 00 Durumvehnä: – vietäessä CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa 1001 90 99 Vehnä sekä rukiin sekavilja: – vietäessä CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa: – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa 1002 00 00 1003 00 90 Ruis Ohra 1004 00 00 Kaura 1005 90 00 Maissi, käytetty seuraavien tavaroiden muodossa: – tärkkelys: – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa – CN-koodeihin 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, glukoosi, 1702 90 50, 2106 90 55 glukoosisiirappi, maltodekstriini, maltodekstriinisiirappi (3): 1702 90 79, 1702 90 75, kuuluva – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa – muut (mukaan lukien jalostamaton käyttö) CN-koodiin 1108 13 00 kuuluva perunatärkkelys, jalostuksesta saatavaan tuotteeseen: – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – muissa tapauksissa joka rinnastetaan maissin ex 1006 30 Kokonaan hiottu riisi: – lyhytjyväinen – keskipitkäjyväinen – pitkäjyväinen 1006 40 00 Rikkoutuneet riisinjyvät 1007 00 90 Durra (EUR/100 kg) Tuen määrä 100 kilogrammalta perustuotetta tuen ennakkovahvistusta käytettäessä muissa tapauksissa 0,621 0,955 2,177 1,075 3,349 5,424 2,671 4,688 2,193 5,035 1,772 4,614 5,035 2,193 5,035 11,556 11,556 11,556 2,674 2,671 0,621 0,955 2,177 1,075 3,349 5,424 2,671 4,688 2,193 5,035 1,772 4,614 5,035 2,193 5,035 11,556 11,556 11,556 2,674 2,671 (1) Käytettyihin jalostettuihin tai niihin rinnastettavien tuotteiden määriin on tarvittaessa sovellettava komission asetuksen (EY) N:o 1222/94, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteessä E olevia kertoimia (EYVL L 136, 31. 5. 1994, s. 5). (2) Kyseessä olevat tavarat ovat komission asetuksen (ETY) N:o 1722/93, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteeseen I kuuluvia tavaroita (EYVL L 159, 1. 7. 1993, s. 112). (3) CN-koodien NC 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 60 90 siirapeille, jotka on saatu sekoittamalla glukoosi- ja fruktoosisiirappia, vientituki voidaan myöntää ainoastaan glukoosisiirapin osalta


title: Reglamento (CE) n° 2535/1999 de la Comisión, de 30 de noviembre de 1999, por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a determinados productos de los sectores de los cereales y del arroz exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo I del Tratado

text: 1. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 306/27 REGLAMENTO (CE) No 2535/1999 DE LA COMISIÓN de 30 de noviembre de 1999 por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a determinados productos de los sectores de los cereales y del arroz exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo I del Tratado LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de los cereales (1), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 1253/1999 (2), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 13, Visto el Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995 por el que se establece la organización común del arroz (3), modificado por el Reglamento (CE) no 2072/98 (4), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 13, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) (4) De conformidad con lo dispuesto en el apartado 1 del artículo 13 del Reglamento (CEE) no 1766/92 y en el apartado 1 del artículo 13 del Reglamento (CE) no 3072/ 95, se puede compensar la diferencia entre las cotiza- ciones o los precios en el mercado mundial y los precios en la Comunidad de los productos mencionados en el artículo 1 de ambos Reglamentos mediante una restitu- ción a la exportación. El Reglamento (CE) no 1222/94 de la Comisión, de 30 de mayo de 1994, por el que se establecen, respecto a determinados productos agrícolas exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo I del Tratado, las normas comunes relativas al régimen de la concesión de restituciones a la exportación y los criterios de fijación de su importe (5), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1702/1999 (6), especificó aquéllos de dichos productos respecto de los cuales procede fijar un tipo de restitución aplicable con ocasión de su expor- tación en forma de mercancías incluidas, según el caso, en el anexo B del Reglamento (CEE) no 1766/92 o en el anexo B del Reglamento (CE) no 3072/95. Con arreglo a lo dispuesto en el primer párrafo del apartado 1 del artículo 4 del Reglamento (CE) no 1222/ 94, debe fijarse, para cada mes, el tipo de la restitución por 100 kilogramos de cada uno de los productos de base de que se trate. Los compromisos adquiridos en materia de restituciones que pueden concederse a la exportación de productos agrícolas incorporados en mercancías no incluidas en el anexo I del Tratado pueden peligrar por la fijación anti- cipada de tipos de restitución elevados; en consecuencia, conviene adoptar medidas de salvaguardia en estas situa- ciones sin impedir por ello la celebración de contratos a (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (4) DO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (5) DO L 136 de 31. 5. 1994, p. 5. (6) DO L 201 de 31. 7. 1999, p. 30. (5) (6) (7) largo plazo. La fijación de un tipo de restitución especí- fico para la fijación anticipada de las restituciones es una medida que permite alcanzar estos objetivos diferentes. Tras el acuerdo entre la Comunidad Europea y los Estados Unidos de América sobre exportaciones comuni- tarias de pastas alimentarias a los Estados Unidos, apro- bado mediante la Decisión 87/482/CEE del Consejo (7), diferencia la restitución para las mercancías de los códigos NC 1902 11 00 y 1902 19, según su destino. Conforme a lo dispuesto en la letra b) del punto 5 del artículo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94, cuando no se aporte la prueba contemplada en la letra a) del punto 5 del artículo 4 de dicho Reglamento, procede fijar un tipo de restitución a la exportación reducido, teniendo en cuenta el importe de la restitución a la producción, aplicable en virtud del Reglamento (CEE) no 1722/93 de la Comisión (8), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 87/1999 (9), al producto de base utilizado, válido durante el período de fabricación de las mercancías. Las medidas previstas en el presente Reglamento no se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales. Por lo tanto, de conformidad con el apartado 3 del artículo 23 del Reglamento (CE) no 1766/92, deben ser comunicadas en seguida al Consejo. No obstante, se las debe aplicar de inmediato, ya que es necesario garan- tizar la continuidad de una gestión rigurosa que tenga en cuenta, por un lado, las previsiones de gastos y, por otro, las disposiciones presupuestarias, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Se fijan, con arreglo a lo establecido en el anexo, los tipos de las restituciones aplicables, a los productos de base que figuran en el anexo A del Reglamento (CE) no 1222/94 y mencionados en el artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1766/92 o en el apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CE) no 3072/95, exportados en forma de mercancías incluidas respectivamente en el anexo B del Reglamento (CEE) no 1766/92 o en el anexo B del Reglamento (CE) no 3072/95 modificado. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 1 de diciembre de 1999. (7) DO L 275 de 29. 9. 1987, p. 36. (8) DO L 159 de 1. 7. 1993, p. 112. (9) DO L 9 de 15. 1. 1999, p. 8. L 306/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 1. 12. 1999 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 30 de noviembre de 1999. Por la Comisión Erkki LIIKANEN Miembro de la Comisión 1. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 306/29 del Reglamento de la Comisión, de 30 de noviembre de 1999, por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a determinados productos de los sectores de los cereales y del arroz exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo I del Tratado ANEXO Código NC Designación de la mercancía (1) (en EUR/100 kg) Tipo de las restituciones por 100 kg de producto de base En caso de fijación anticipada de las restituciones Los demás casos 1001 10 00 Trigo duro: – en caso de exportación de mercancías de los códigos NC 1902 11 y 1902 19 a los Estados Unidos de América – en los demás casos 0,621 0,955 0,621 0,955 1001 90 99 Trigo blando y morcajo o tranquillón: – en caso de exportación de mercancías de los códigos NC 1902 11 y 1902 19 a los Estados Unidos de América 2,177 2,177 – en los demás casos: – – de conformidad con lo dispuesto en el apartado 5 del artículo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94 (2) – – en los demás casos 1002 00 00 Centeno 1003 00 90 Cebada 1004 00 00 Avena 1005 90 00 Maíz utilizado en forma de: – almidón: – – de conformidad con lo dispuesto en el apartado 5 del artículo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94 (2) – – en los demás casos – glucosa, jarabe de glucosa, maltodextrina, jarabe de maltodextrina de los códigos NC 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): – – de conformidad con lo dispuesto en el apartado 5 del artículo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94 (2) – – en los demás casos – las demás (incluyendo en el estado) Fécula de patata del código NC 1108 13 00 asimilada a un producto procedente de la transformación del maíz: – de conformidad con lo dispuesto en el apartado 5 del artículo 4 del Reglamento (CE) ex 1006 30 no 1222/94 (2) – en los demás casos Arroz blanqueado (elaborado): – de grano redondo – de grano medio – de grano largo 1006 40 00 Arroz partido 1007 00 90 Sorgo 1,075 3,349 5,424 2,671 4,688 2,193 5,035 1,772 4,614 5,035 2,193 5,035 11,556 11,556 11,556 2,674 2,671 1,075 3,349 5,424 2,671 4,688 2,193 5,035 1,772 4,614 5,035 2,193 5,035 11,556 11,556 11,556 2,674 2,671 (1) Por lo que se refiere a los productos agrícolas resultantes de la transformación del producto de base y/o asimilados, es necesario aplicar los coeficientes que figuran en el anexo E del Reglamento (CE) no 1222/94 de la Comisión (DO L 136 de 31. 5. 1994, p. 5), modificado. (2) Las mercancías en cuestión mencionadas son aquellas mencionadas en el anexo I del Reglamento (CEE) no 1722/93 de la Comisión (DO L 159 de 1. 7. 1993, p. 112), modificado. (3) Para los jarabes de los códigos NC 1702 30 99, 1702 40 90 y 1702 60 90, obtenidos por mezcla de jarabes de glucosa y fructosa, solamente el jarabe de glucosa tendrá derecho a recibir restitución a la exportación


title: Proposition de règlement du Conseil modifiant pour la cinquième fois le règlement (CE) n° 850/98 du 30 mars 1998 visant à la conservation des ressources de pêche par le biais de mesures techniques de protection des juvéniles dórganismes marins

text: 28. 3. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 89 E/1 II (Actes prØparatoires) COMMISSION Proposition de rŁglement (CE) du Conseil modifiant pour la cinquiŁme fois le rŁglement (CE) no 850/98 du 30 mars 1998 visant (cid:224) la conservation des ressources de pŒche par le biais de mesures techniques de protection des juvØniles d’organismes marins (2000/C 89 E/01) (Texte prØsentant de l’intØrŒt pour l’EEE) COM(1999) 636 final (cid:151) 1999/0255(CNS) (PrØsentØe par la Commission le 30 avril 1999) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:201)ENNE, vu le traitØ instituant la CommunautØ europØenne, et notam- ment son article 37, rŁgles doivent Œtre notifiØes (cid:224) la Commission au plus tard le 30 juin 2002. » 2. Un nouvel article 29 bis est insØrØ aprŁs l’article 29: vu la proposition de la Commission, vu l’avis du Parlement europØen, vu l’avis du ComitØ Øconomique et social, considØrant ce qui suit: (1) En raison de particularitØs gØographiques et saisonniŁres, il convient que des modalitØs d’utilisation des chaluts de sØpa- ration ou des filets munis d’une grille de tri utilisØs pour la capture des crevettes soient arrŒtØes par les (cid:201)tats membres pour les navires qui battent leur pavillon. L’article 25 doit donc Œtre modifiØ. (2) Un avis scientifique rØcent indique qu’il y a lieu de fermer les pŒcheries aux lan(cid:231)ons au large de la c(cid:244)te nord-est de l’Angleterre et de la c(cid:244)te est de l’(cid:201)cosse. Il convient donc d’Øtablir une telle zone. (3) Les modalitØs exactes concernant l’applicabilitØ de l’article 46 ne sont pas tout (cid:224) fait claires dans les versions actuelles. Une partie de l’article 46 doit donc Œtre revue afin d’en amØliorer la clartØ. (4) Des tailles minimales pour un certain nombre de mollus- ques bivalves et de crustacØs doivent Œtre revues ou instau- rØes. (5) Le rŁglement (CE) no 850/98 doit donc Œtre modifiØ. A ARR˚T(cid:201) LE PR(cid:201)SENT R¨GLEMENT: Article premier Le rŁglement (CE) no 850/98 est modifiØ comme suit: 1. (cid:192) l’article 25, le paragraphe 2 est remplacØ par le texte suivant: Un chalut de sØparation ou un filet muni d’une grille «2. de tri doit Œtre utilisØ pour la capture des crevettes grises et des crevettes Øsopes. Cette disposition n’est applicable qu’aux filets remorquØs par des navires de pŒche. Les (cid:201)tats membres arrŒtent les modalitØs d’application de cette dispo- sition conformØment aux dispositions de l’article 46. Ces «Article 29 bis Restrictions applicables (cid:224) la pŒche du lan(cid:231)on Durant les annØes 2000, 2001 et 2002, il sera interdit 1. de dØbarquer ou de conserver (cid:224) bord des lan(cid:231)ons capturØs (cid:224) l’intØrieur de la zone gØographique dØlimitØe par la c(cid:244)te est de l’Angleterre et de l’(cid:201)cosse et une ligne reliant les coor- donnØes suivantes: (cid:151) la c(cid:244)te est de l’Angleterre (cid:224) 55(cid:176)30’ de latitude Nord, (cid:151) 55(cid:176)30’ de latitude Nord, 0(cid:176)00’ de longitude, (cid:151) 56(cid:176)00’ de latitude Nord, 0(cid:176)00’ de longitude, (cid:151) 56(cid:176)00’ de latitude Nord, 1(cid:176)00’ de longitude Est, (cid:151) 58(cid:176)00’ de latitude Nord, 1(cid:176)00’ de longitude Est, (cid:151) 58(cid:176)00’ de latitude Nord, 2(cid:176)00’ de longitude Ouest, (cid:151) la c(cid:244)te est de l’(cid:201)cosse (cid:224) 0(cid:176)00’ de longitude Ouest. Avant le 1er mars 2001 et, (cid:224) nouveau, avant le 1er 2. la Commission prØsentera au Conseil un mars 2002, rapport sur les effets de la disposition prØvue au paragraphe la Commission peut 1. Sur la base desdits proposer d’apporter des aux conditions ci-dessus. » amendements rapports, 3. (cid:192) l’article 46, paragraphe 1, le membre de phrase «(cid:224) condi- tion que ces mesures soient applicables uniquement aux pŒcheurs de l’(cid:201)tat membre concernØ» est remplacØ par: «(cid:224) condition que ces mesures soient applicables uniquement aux pŒcheurs de l’(cid:201)tat membre concernØ, ou aux navires battant pavillon de l’(cid:201)tat membre concernØ, ou (cid:224) toute pratique de pŒche autorisØe par l’(cid:201)tat membre concernØ. » 4. (cid:192) l’annexe XII, les modifications suivantes sont apportØes: (cid:151) «Clovisse (Venerupis pullastra) 40 mm», est remplacØ par «Clovisse (Venerupis pullastra) 38 mm» (cid:151) «Palourde rouge (Callista chione) 5 cm», est remplacØ par «Palourde rouge (Callista chione) 6 cm» C 89 E/2 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 28. 3. 2000 (cid:151) «Couteau (Ensis spp. , Pharus legumen) 10 cm», est remplacØ par «Couteau (Ensis siliqua) 10 cm» (cid:151) (cid:224) ajouter: «CØratisole-gousse (Pharus legumen) 65 mm» Article 2 Le prØsent rŁglement entre en vigueur le vingtiŁme jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des CommunautØs euro- pØennes. Il est applicable (cid:224) compter du 1er janvier 2000. (cid:151) (cid:224) ajouter: «Crevette rose du large (Parapenaeus longirostris) 24 mm (longueur de la carapace)». Le prØsent rŁglement est obligatoire dans tous ses ØlØments et directement applicable dans tout (cid:201)tat membre


title: 1999/868/EY: Komission päätös, tehty 30 päivänä marraskuuta 1999, eräistä Newcastlen tautiin liittyvistä suojatoimenpiteistä Australiassa tehdyn päätöksen 1999/549/EY muuttamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3984) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text: 28. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 334/51 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 30 päivänä marraskuuta 1999, eräistä Newcastlen tautiin liittyvistä suojatoimenpiteistä Australiassa tehdyn päätöksen 1999/549/EY muuttamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3984) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/868/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuot- teiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/78/EY (1) ja erityisesti sen 22 artiklan 6 kohdan, eläinlääkintätarkastusten ottaa huomioon kolmansista maista yhteisöön tuotavien koskevista eläinten periaatteista ja direktiivien 89/662/ETY, 90/425/ETY ja 90/ 675/ETY muuttamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/496/ETY (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston direktiivillä 96/43/EY (3), ja erityisesti sen 18 artiklan 7 kohdan, järjestämistä sekä katsoo seuraavaa: 2) 3) 4) 5) 6) 7) Päätöksen 1999/549/EY tekemisen jälkeen Australia on ilmoittanut Newcastlen taudin uudesta esiintymisestä Sydneyn alueella New South Walesin osavaltiossa. Australia on aloittanut New South Walesin kyseisellä alueella Newcastlen taudin serologisen valvontaoh- jelman, jonka tulosten on määrä olla saatavilla vuoden 2000 alkukeväällä. Taudin kehittymisen vuoksi on tarpeen muuttaa päätök- sessä 1999/549/EY vahvistettuja suojatoimenpiteitä. Koska Newcastlen taudin ei ole ilmoitettu puhjenneen muualla kuin Sydneyn alueella, erityisten suojatoimenpi- teiden soveltamisalue voidaan rajoittaa New South Walesin osavaltion itäiseen osaan. Erityisiä suojatoimenpiteitä sovelletaan siihen asti, kun taudille altistuneelta alueelta saadaan serologisia tietoja. Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset, 1) Newcastlen taudin puhjettua New South Walesin osaval- tiossa Australiassa komissio teki 19 päivänä heinäkuuta 1999 päätöksen 1999/549/EY (4) eräistä Newcastlen tautiin liittyvistä suojatoimenpiteistä Australiassa. Tällä päätöksellä keskeytetään elävien lintujen, siitosmunien, tuoreen siipikarjanlihan sekä tarhattujen ja luonnonva- raisten riistalintujen lihan tuonti kyseiseltä alueelta 1 päivään joulukuuta 1999. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla (1) EYVL L 24, 31. 1. 1998, s. 9. (2) EYVL L 268, 24. 9. 1991, s. 56. (3) EYVL L 162, 1. 7. 1996, s. 1. (4) EYVL L 209, 7. 8. 1999, s. 36. 1. Muutetaan päätöksen 1999/549/EY 5 artikla seuraavasti: korvataan päivämäärä ”1 päivään joulukuuta 1999” päivämää- rällä ”1 päivään toukokuuta 2000”. L 334/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 12. 1999 2. Korvataan liite tämän päätöksen liitteellä. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 2 artikla Tehty Brysselissä 30 päivänä marraskuuta 1999. Komission puolesta David BYRNE Komission jäsen Australian alue lukuun ottamatta Newell Highwayn (Brisbanesta Melbourneen) itäpuolella sijaitsevaa New South Walesin osavaltion aluetta. LIITE