title: Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle yrityspolitiikan alalla jäsenvaltioiden kanssa toteutetusta koordinoivasta toiminnasta

eurovoc_concepts:
EU action
EU policy
aid to undertakings
business policy
small and medium-sized enterprises

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 09. 11. 1999 KOM(1999)569 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE YRITYSPOLITIIKAN ALALLA JÄSENVALTIOIDEN KANSSA TOTEUTETUSTA KOORDINOIVASTA TOIMINNASTA KERTOMUS YRITYSPOLITIIKAN ALALLA JÄSENVALTIOIDEN KANSSA TOTEUTETUSTA KOORDINOIVASTA TOIMINNASTA TIIVISTELMÄ. 4 1. KOORDINOIVAN TOIMINNAN LUONNE. 5 Johdanto. 5 Koordinoivan toiminnan tausta. 6 Koordinoivan toiminnan välineet. 7 Koordinoivan toiminnan saavutusten luonne. 10 1. 1. 1. 2. 1. 3. 1. 4. 2. KOORDINOIVA TOIMINTA 1: YRITYSTEN TOIMINTAYMPÄRISTÖN PARANTAMINEN. 12 2. 1. Aloittavien yritysten toimintaympäristön parantaminen. 12 2. 1. 1. Pariisin toimintaympäristön Aloittavien foorumi: yritysten parantaminen. 12 Jäsenvaltioiden toimet aloittavien yritysten toimintaympäristön osalta. 14 2. 1. 2. BEST-ryhmän kertomus. 17 2. 2. 2. 3. Yritysten siirto. 17 2. 3. 1. Lillen foorumi yritysten siirrosta. 17 2. 3. 2 Jäsenvaltioiden toimet yritysten siirron osalta. 18 2. 3. 2. Yleinen arvio koordinoivan toiminnan 1 tuloksista. 19 2. 4. 3. KOORDINOIVA TOIMINTA 2: YRITYSTEN TUKITOIMENPITEIDEN EDISTÄMINEN. 20 3. 1. Aloittavien yritysten tukitoimenpiteiden edistäminen. 20 3. 1. 1. Madridin foorumi aloittavien yritysten tukialoitteista. 20 3. 1. 2. Aloittavien yritysten tukitoimenpiteiden seurantaseminaarit. 21 3. 1. 2. 1. Koulutus ja tiedotus. 21 3. 1. 2. 2. Aloittavien yritysten rahoitus. 22 3. 1. 2. 3. Hautomot. 23 3. 1. 3. Levitysstrategia. 23 3. 1. 4. Parhaan toimintatavan tunnistamismenetelmä. 25 Jäsenvaltioiden toimet aloittavien yritysten tukitoimenpiteiden osalta. 26 3. 1. 5. 3. 2. Kasvuvaiheessa olevien yritysten tukitoimenpiteet. 27 3. 2. 1. Badenin foorumi kasvuvaiheessa oleville pk-yrityksille suunnatuista tukitoimenpiteistä. 27 3. 2. 1. 1. Koulutus:. 27 3. 2. 1. 2. Rahoitus. 28 3. 2. 1. 3. Valtioiden rajat ylittävä yhteistyö. 28 3. 2. 2. Kasvuvaiheessa olevien yritysten tukitoimenpiteiden seuranta. 28 Tiedon laatu. 29 3. 3. Päätelmät. 30 3. 4. 4. KOORDINOIVA TOIMINTA 3: TUKIPALVELUJEN NÄKYVYYDEN JA TEHOKKUUDEN LISÄÄMINEN. 31 4. 1. Tukipalvelujen näkyvyys ja tehokkuus. 31 4. 1. 1. Dublinin foorumi tukipalvelujen näkyvyydestä ja tehokkuudesta. 31 4. 1. 2. Tukipalvelujen näkyvyyteen ja tehokkuuteen liittyvä seuranta. 32 Koordinoivien toimintojen nro 2 ja 3 tulosten yleinen arviointi. 34 4. 2. 2 5. PÄÄTELMÄT JA TULEVAISUUDENNÄKYMIÄ. 35 Tiivistelmä koordinoivan toiminnan saavutuksista. 35 5. 1. Koordinoivan toiminnan seuraava vaihe. 36 5. 2. Liite 1 - KOORDINOIVAN TOIMINNAN TAPAHTUMAKALENTERI. 39 Liite 2 - Aloittavien yritysten avuksi - Hyvän toimintatavan opas yritysten tukiorganisaatioille. 40 3 KERTOMUS YRITYSPOLITIIKAN ALALLA JÄSENVALTIOIDEN KANSSA TOTEUTETUSTA KOORDINOIVASTA TOIMINNASTA TIIVISTELMÄ Jäsenvaltioiden viranomaiset ovat usean vuoden ajan yhdessä komission kanssa toteuttaneet koordinoivan toiminnan ohjelmaa yrityspolitiikan alalla. Tässä kertomuksessa selostetaan työn tuloksia ja esille tulleita kysymyksiä. Kertomuksessa kiinnitetään huomiota eräisiin keskeisiin kysymyksiin, jotka liittyvät jäsenvaltioiden pyrkimyksiin auttaa yrityksiä, ja selostetaan, miten käytännön esimerkkejä hyvästä toimintatavasta on tuotu esille. selviää Kertomuksesta suhtautumisessa yrityspolitiikkaan ja politiikan täytäntöönpanon käytännön näkökohtiin on tapahtunut merkittävää lähentymistä. Kertomuksessa osoitetaan siis se, miten ideat ovat vaikuttaneet toisiinsa ja miten prosessia voidaan vielä lisätä ja jatkaa. jäsenvaltioiden johtopäätös, tärkeä että Koordinoivassa toiminnassa on käytetty erityistä metodologiaa, toimintatapojen tunnistamiseen ja niiden vaihdon edistämiseen. joka perustuu parhaiden Perustamissopimuksen 157 artiklaan pohjautuen koordinoivassa toiminnassa on kosketeltu tehokkaiden yrityspolitiikan tukitoimenpiteiden tarjoamista yrityksille sekä tarjottujen palvelujen näkyvyyttä ja käyttöä. Lisäksi siinä on lähestytty kyseisiä aiheita eri kehitysvaiheessa olevien yritysten näkökannalta: aloitusvaiheessa, kasvuvaiheessa ja siirtovaiheessa, jossa yritys siirtyy uusille omistajille. yksinkertaistamista, yritysympäristön keskeisiä aiheita: Kertomuksen ensimmäisessä osassa kerrotaan koordinoivan toiminnan alkuvaiheista osana Yhtenäisen ohjelman mukaista yrityspolitiikkaa. Myös koordinoivan toiminnan kehittymisen taustalla olevista syistä kerrotaan. Seuraavissa kolmessa osassa kuvaillaan toimintoja yksityiskohtaisesti. ja niiden konkreettisia tuloksia Yritysten perustamista helpottavan, lainsäädännöllistä ja hallinnollista uudistusta koskevan erityistoimen tunnistaminen johti siihen, että komissio antoi suosituksen aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamisesta ja yksinkertaistamisesta. Vastaavasti yrityksen siirtoon liittyvien lainsäädännöllisten ja hallinnollisten määräysten parantamiseen liittyvien toimenpiteiden ja siirtotilanteessa olevien yritysten avustamiseen liittyvien toimenpiteiden analysointi johti komission tiedonantoon pk-yritysten siirrosta. Tukitoimenpiteiden osalta yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa on auttanut tunnistamaan joukon hyviä toimintatapoja, ja parhaillaan tutkitaan samoja kysymyksiä kasvavien yritysten osalta. On selvää, että parannuksia tarvitaan sekä palvelujen tarjonnan yhdenmukaistamiseksi että tarjottujen palvelujen laadun parantamiseksi. joilla tuetaan aloittavia yrityksiä, Näiden tulosten levittämisessä käytetään julkaisuja ja elektronista foorumia, johon liittyy web- sivusto, jonka avulla pyritään aktivoimaan keskustelua tunnistetuista hyvistä toimintatavoista. Tarkoituksena on edistää keskustelua yritystukea tarjoavien ammattilaisten keskuudessa ja luoda yhä tarkempi perusta alan parhaiden toimintatapojen määrittämiselle. 4 KERTOMUS YRITYSPOLITIIKAN ALALLA JÄSENVALTIOIDEN KANSSA TOTEUTETUSTA KOORDINOIVASTA TOIMINNASTA 1. KOORDINOIVAN TOIMINNAN LUONNE 1. 1. Johdanto vuonna Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) yleisesti tunnustettu merkitys Euroopan talouden kilpailukyvyn, kasvun ja työllisyyden lisääntymiselle johti Euroopan komission tekemään ja ehdotuksen Yhtenäisestä käsiteollisuuden hyväksi1. Yhtenäisen ohjelman tarkoituksena oli perustaa yhteinen kehys kaikille pk-yritysten hyväksi tehtäville toimille Euroopan unionissa ja sitä kautta saada kaikki pk-yritysten kehittämisessä mukana olevat osapuolet tiiviimpään yhteistyöhön ja toiminnan yhteensovittamiseen. pk-yritysten ohjelmasta 1994 saanut vaikutteita Valkoisesta kirjasta kasvusta, Yhtenäinen ohjelma on selvästi kilpailukyvystä ja työllisyydestä2, jossa on useita viittauksia yhteistyön tekemiseen jäsenvaltioiden kanssa pk-yrityspolitiikan alalla ja jossa hahmoteltiin integroidun lähestymistavan elementtejä. Sen jälkeen kun keskeinen pk-yrityspolitiikkaa koskeva asiakirja3 oli esitelty Madridissa vuonna 1995 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle, komissio valmisteli pk-yrityksiä varten kunnianhimoisemman politiikan4, jossa vietiin pidemmälle vuoden 1994 jossa tiedonannossa esitettyjä ehdotuksia ja toivottiin yhtenäistä lähestymistapaa, kansalliset, alueelliset ja yhteisön toimielimet kukin ryhtyisivät käytännön toimiin pk-yritysten ja sitä kautta kasvun ja työllisyyden edistämiseksi. ja paikalliset viranomaiset, työmarkkinaosapuolet aiemmin erillistä osa-aluetta. Nämä olivat yhteisön yrityspolitiikka Ehdottamalla yhtenäistä lähestymistapaa yrityspolitiikkaan komissio pyrki yhdistämään kolme sen suppeimmassa merkityksessä, muiden yhteisön politiikkojen (kuten rakennerahastojen, tutkimuksen ja teknisen kehittämisen sekä koulutuksen) pk-yrityksiin vaikuttavat osa- alueet ja eräät jäsenvaltioiden yrityspolitiikkojen piirteet. Kahta ensimmäistä osa-aluetta koskevat kertomukset löytyvät monivuotista ohjelmaa pk- yritysten hyväksi koskevasta arviointikertomuksesta5 ja kertomuksesta pk-yritysten ja toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta6. Kolmatta osa- käsiteollisuuden hyväksi 1 2 3 4 5 6 Integrated Programme in favour of SMEs and the Craft Sector, Communication from the Commission, COM (94) 207 final, 3. 6. 1994. Valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä: haasteet ja tiet 2000-luvulle. Komission valkoinen kirja, 1993. Pienet ja keskisuuret yritykset - työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn voimaperäinen lähde Euroopan unionissa. Euroopan komission kertomus, 29. 11. 1995, asiakirja SEK (95) 2087. Yhtenäinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi, komission tiedonanto. KOM (96) 329 lopullinen, 10. 7. 1996. Arviointikertomus kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi. KOM (1999) 319 lopullinen, 29. 06. 1999. Kertomus pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta. KOM (97) 610 lopullinen, 25. 11. 1997. 5 aluetta, yrityspolitiikkaa koordinoivaa toimintaa jäsenvaltioiden kanssa, tarkastellaan tässä kertomuksessa. Tässä kertomuksessa komissio siis selvittää, mitä edistymistä on tapahtunut koordinoivan toiminnan puitteissa. Kertomusta laadittaessa on kuultu jäsenvaltioita, erityisesti koordinoivan toiminnan ohjausryhmän jäsenten välityksellä. Jäsenvaltioille on myös annettu mahdollisuus tehdä huomautuksia asiakirjan varhaisempiin luonnoksiin. Komissio on kuitenkin vastuussa kertomuksen luonteesta ja sisällöstä, kuten yleensä on tapana. 1. 2. Koordinoivan toiminnan tausta Koordinoiva toiminta perustuu perustamissopimuksen 157 artiklan 2 kohtaan (ent. 130 artiklan 2 kohta), jossa yhteisön teollisuuden kilpailukyvyn kehittämiseen liittyen sanotaan, että "jäsenvaltiot neuvottelevat keskenään yhteydessä komission kanssa ja sovittavat tarvittaessa yhteen toimintansa". Kohta jatkuu seuraavasti: "Komissio voi tehdä aiheellisia aloitteita tämän yhteensovittamisen edistämiseksi. " Ehdotettua "koordinoivaa toimintaa" on tuettu useassa neuvoston päätöslauselmassa7. Koordinoivan toiminnan perusajatuksena oli, että kilpailukyky lisääntyisi, jos jäsenvaltiot komission avustuksella lisäisivät toimiensa tehokkuutta erityisesti kohdistamalla ja lähentämällä toimenpiteitä paremmin yrityspolitiikan perinteisillä aloilla, eli yritysten lainsäädännöllisen ja hallinnollisen ympäristön parantamisen ja tukitoimenpiteiden tarjonnan aloilla. Tämä piti saavuttaa erityisellä lähestymistavalla, joka perustui parhaiden toimintatapojen tunnistamiseen ja niiden vaihdon edistämiseen. Suunnitelma oli tarkoitus toteuttaa järjestämällä laajamittaisia foorumeita, joiden avulla rohkaistaisiin kyseistä aihetta tuntevien erilaisten organisaatioiden ja yksittäisten henkilöiden osallistumista, sekä pitämällä jäsenvaltioiden ja liike-elämän edustajien muodostamien komiteoiden kokouksia. Kyseisten komiteoiden työryhmät voisivat työskennellä yksityiskohtien parissa, ja yhteisten kriteerien kehittämisvälineeksi ehdotettiin esikuva-analyysia (benchmarking). Yhteiset kriteerit voisivat puolestaan tarvittaessa muodostua komission suosituksiksi. Vuoden 1994 Yhtenäisessä ohjelmassa suunniteltiin koordinoivaa toimintaa liiketoiminnan kolmelle eri aikajaksolle kolmella laajalla politiikan alueella. Politiikan alueet, joista myöhemmin käytettiin nimeä yhtenäinen toiminta nro 1, 2 ja 3, olivat yritysten tukitoimenpiteiden toimintaympäristön edistäminen ja tukipalvelujen näkyvyyden lisääminen. Tunnistetut aikajaksot olivat yritystoiminnan parantaminen, 7 Council Resolution on strengthening the competitiveness of enterprises, in particular SMEs and craft enterprises, and developing employment of 22nd November 1993; OJ C 326, 03. 12. 93, p. 1. Council Resolution on giving full scope to the dynamism and innovatory potential of SMEs, including the craft sector and micro-enterprises, in a competitive economy of 10th October 1994, OJ C 294 , 22. 10. 94, p. 4. Neuvoston päätöslauselma, tehty 22 päivänä huhtikuuta 1996, pienten ja keskisuurten yritysten sekä käsityöyritysten edistämiseksi suoritettavien yhteisön toimien yhteensovittamisesta, EYVL C 130, 3. 5. 1996, s. 1. Neuvoston päätöslauselma, annettu 9 päivänä joulukuuta 1996, pienten ja keskisuurten yritysten, mukaan lukien hyvin pienet täysimittaiseksi toteuttamiseksi noudattaen yhtenäistä lähestymistapaa yritysympäristön parantamisen ja yrityksiä tukevien toimenpiteiden edistämisen osalta, EYVL C 18, 17. 1. 1997, s. 1. ja käsityöyritykset, kehitysmahdollisuuksien 6 aloitusvaihe sukupolvelle. ja varhaiskehitys, kasvuvaihe, ja yrityksen siirto seuraavalle Vuoden 1996 Yhtenäisessä ohjelmassa ehdotettiin, että silloisia puitteita kehitettäisiin keskittämällä toimet paremmin tietyille politiikan alueille: – rahoituksen saannin ja pääomamarkkinoille pääsyn helpottaminen – hallinnollinen yhteistyö – erityisesti yhtenäismarkkinoiden yhteydessä – yrityspalvelut (myös innovaatiotoiminnan alalla) – pk-yrityksille suunnatut toimet tutkimuksen alalla – pk-yritysten osallistuminen tietoyhteiskuntaan – pk-yrityksille tarjottava koulutus – yrittäjyys – pienet ja käsiteollisuusyritykset – kauppa. Alkuperäiset puitteet osoittautuivat kuitenkin hyvin kestäviksi, ja ne tarjosivat perustan jälkimmäisessä asiakirjassa mainittujen aiheiden järjestelmälliselle tutkimiselle. siten koordinoivan toiminnan Yhtenäisen ohjelman kaksi versiota määrittelivät perusmuodon. Ohjelman kuluessa myös politiikan muulla kehityksellä on ollut vaikutusta toteutettujen toimien luonteeseen ja laajuuteen. Ehkä merkittävimmän muutoksen aiheutti yritysten toimintaympäristön yksinkertaistamista käsittelevän task force -ryhmän (BEST) perustaminen Amsterdamissa 16. –17. kesäkuuta 1997 kokoontuneen Eurooppa- neuvoston kehotuksesta. BEST-ryhmän kertomus8 esiteltiin Eurooppa-neuvostolle Cardiffissa kesäkuussa 1998. Annetut suositukset, jotka perustuivat ympäri Eurooppaa saatujen ideoiden ja käytäntöjen tutkimiseen, käsittelivät kysymyksiä sekä eurooppalaisella että jäsenvaltioiden tasolla. Siten ei ole yllättävää, että BEST-ryhmän kertomus tukeutuu suuresti koordinoivan toiminnan tuloksiin, erityisesti yritysympäristön osalta. BESTin jatko tulee myös läheisesti liittymään koordinoivaan toimintaan. Kuten jäljempänä selostetaan, yhä jatkuvassa koordinoivassa toiminnassa on jo voitu tunnistaa käytännön esimerkkejä BESTin on edistämistä vastaavasti sijansa kertomuksen seurauksena laaditussa toimintaohjelmassa9. toimintatavoista. Koordinoivan erityispiirteillä toiminnan hyvistä 1. 3. Koordinoivan toiminnan välineet Koordinoivan toiminnan suunnitteluvaiheessa pantiin suurta painoa ideoiden ja parhaiden toimintatapojen vaihdolle suurimittaisten foorumien avulla. Tarkoituksena oli, että toisi foorumi, yhteen poliittiset johtajat, liike-elämän organisaatiot sekä kyseisen alan asiantuntijat ja ammattilaiset. Suunnitelmallisissa keskusteluissa ja yksityiskohtaisemmin kysymykseen perehtyvissä työpajoissa voitaisiin tarkentaa aihetta, tunnistaa yhteiset ongelmat ja tutkia jonka puheenjohtajamaa järjestäisi 300–400 osanottajan konferenssina, 8 9 Euroopan yhteisöt (1998). Yritysten toimintaympäristön yksinkertaistamista käsittelevän työryhmän kertomus. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg. ISBN 92-828-3418-2. Komission tiedonanto "Yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistäminen" KOM(1998) 550 lopullinen, 30. 9. 1998. Toimintasuunnitelma yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistämiseksi, 29. 4. 1999. teollisuusneuvoston päätelmät, 7 esimerkkejä hyvistä toimintatavoista. Tämä työtapa onkin ollut kaiken koordinoivan joukko toiminnan perustana. Koska erilaista kokemusta omaavien osallistujien suuri väistämättä tuo esiin kysymyksiä laajalta alueelta, kunkin foorumin jälkeen on aina ollut tarpeen järjestää jokin muu toimi, jonka avulla on pyritty keskittymään foorumissa alunperin esillä olleiden aiheiden tarkasteluun. Nämä toimet ovat olleet erityyppisiä käsiteltävänä olevan aiheen laajuuden ja luonteen mukaan, mutta niiden kaikkien tarkoituksena on ollut jatkaa vastaavassa alustavassa foorumissa käytyä keskustelua. Yhtenäisessä ohjelmassa ehdotettuihin kolmeen koordinoivaan toimeen, jotka jakautuvat yritysten kehitysvaiheiden mukaisesti kolmeen osaan, liittyvien foorumien ja seminaarien ohjelma on esitetty seuraavassa: Foorumit: Pariisi Madrid Dublin Lille Baden Helsinki kesäk. -95 marrask. -95 marrask. -96 helmik. -97 syysk. -98 syysk. -99 Yritysympäristön parantaminen Yritysten tukitoimenpiteet Tukipalvelujen näkyvyys ja tehokkuus Kaikki kolme toimea Yritysten tukitoimenpiteet Nopea kasvu ja parempi kilpailukyky teknologian avulla aloitusvaihe aloitusvaihe kaikki vaiheet siirtovaihe kasvuvaihe kasvuvaihe Seminaarit: Rooma Tukholma Madrid Helsinki Pariisi Kööpenhamina tammik. -98 toukok. -98 kesäk. -98 marrask. -98 helmik. -99 marrask. -99 Markkina- Yritysten laatupalvelut Uusien aloittajien koulutus Uusien aloittajien rahoitus Hautomot ja innovoinnin tuki Internetin käyttö ja vientituki Ateena helmik. 2000 maailmanlaajuisessa taloudessa Pk-yritysten strategiset palvelut kaikki vaiheet aloitusvaihe aloitusvaihe aloitusvaihe kasvuvaihe kasvuvaihe kasvuvaihe Liitteessä 1 on esitetty samat jossa näkyvät kuhunkin kolmeen koordinoivaan toimeen ja liiketoiminnan kolmeen aikajaksoon liittyvät foorumit. Dublinin ja Lillen foorumit liittyvät useaan taulukon kohtaan. taulukossa, tiedot foorumin, Ranskan viranomaisten yhdessä komission kanssa Pariisissa kesäkuussa 1995 järjestämän yritysten jossa ensimmäisen toimintaympäristön parantamista, tapauksessa seuranta tapahtui edustajista koostuvan komitean (Yritysympäristön parantamista ja yksinkertaistamista käsittelevä ryhmä) välityksellä. Komitea järjesti Pariisin foorumin jälkeen joukon kokouksia ja sai lopulta aikaan komission suosituksen aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamisesta10, kuten jäljempänä on selostettu. Myös Lillessä helmikuussa 1997 pidetyn foorumin aloitusvaiheessa käsiteltiin olevien 10 Komission suositus aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamisesta ja yksinkertaistamisesta, EYVL L 145, 5. 6. 1997, s. 29. 8 seurantaan sisältyi jäsenvaltioiden liike-elämän organisaatioiden edustajien osallistuminen yritysten siirtoa koskevan tiedonannon11 muotoilemiseen. Yritysten tukitoimenpiteisiin liittyviä kysymyksiä käsitelleiden foorumien tapauksessa tarvittiin toisenlainen lähestymistapa. Näitä foorumeita ovat olleet mm. Madridissa marraskuussa 1995 pidetty foorumi, jossa käsiteltiin aloitusvaiheen aloitteita, ja Baden bei Wienissä syyskuussa 1998 pidetty foorumi, jossa käsiteltiin kasvaville yrityksille suunnattuja toimenpiteitä. Jäsenvaltioiden edustajista koostuva ohjausryhmä, jossa on myös eurooppalaisten liike-elämän organisaatioiden edustajia, on ollut vastuussa seurantavaiheesta. Ryhmä, joka on kokoontunut vähintään kahdesti vuodessa, on kuitenkin lähinnä ohjannut, suunnitellut ja koordinoinut työtä. Konkreettinen työ on tehty joko ohjausryhmän alakomiteoissa tai seminaareissa, jotka on kussakin tapauksessa järjestetty jonkin jäsenvaltion ja komission yhteistyönä. rajoitetumpaa kuin foorumeihin Kyseisiin seminaareihin osallistuminen on ollut osallistuminen, ja niissä on ollut vain noin 100 osanottajaa, mutta ne ovat myös olleet kohdistetumpia joko siten, että niissä on käsitelty tiettyä aihetta syvällisemmin, tai siten, että niissä on käsitelty aiheita, joita ei ollut ollut mahdollista ottaa mukaan vastaavan foorumin ohjelmaan. Ohjausryhmä on myös ollut vastuussa koordinoivan toiminnan kolmannen osa-alueen, tukipalvelujen näkyvyyden ja saatavuuden, seurannasta. Myös tällä alueella Dublinin foorumissa joulukuussa 1996 tunnistettujen kysymysten tarkempi tutkiminen on tapahtunut tukipalvelujen laatua ja sertifiointia käsitelleessä seminaarissa ja työryhmässä, johon on osallistunut kuuden jäsenvaltion edustajia. levittämiseksi. Sekä komissio että jäsenvaltiot ovat toteuttaneet erilaisia toimenpiteitä koordinoiviin toimiin liittyvien kysymysten tuntemuksen parantamiseksi ja niiden ymmärtämiseksi sekä kerääminen tulosten tukitoimenpiteistä ja parhaista toimintatavoista, tiedonlevityksen kehittäminen Internetin avulla ja erityiskysymysten tutkiminen tilattujen tutkimusten avulla. Näitä lisätoimenpiteitä on selostettu kertomuksen seuraavissa osissa kunkin koordinoivan toimen tulosten yksityiskohtaisen esityksen yhteydessä. Toimenpiteisiin kuulunut tiedon on On kuitenkin tärkeää pitää mielessä koordinoivien toimien eroavaisuudet ja siitä johtuvat erot parhaiden toimintatapojen tunnistamisessa ja niiden käyttöönoton edistämisessä. Nämä erot ovat merkittävin syy siihen, että koordinoivien toimien foorumien seuranta on järjestetty eri tavoin. Lainsäädännöllisen ja hallinnollisen ympäristön tutkiminen merkitsee yleensä suhteellisen rajallisen ja jo melko hyvin tunnetun säädös- ja käytännejoukon tutkimista. Tässä tapauksessa tarkoituksena on lähinnä saada kansalliset viranomaiset muuttamaan kansallisia säädöksiä, ja muutosehdotukset on siten osoitettava kyseisille viranomaisille. Yritysten paikallisissa paino toimintatavoissa, joita monentyyppiset elimet toteuttavat. Kansallisilla viranomaisilla on merkittävä koordinaattorin rooli, ja ne yleensä laativat tarpeelliset lainsäädännölliset ja tukitoimenpiteiden enemmän erilaisissa osalta on 11 Komission tiedonanto pienten ja keskisuurten yritysten siirrosta, EYVL C 93, 28. 3. 1998, s. 2. 9 toiminnalliset kehykset, mutta muut elimet yleensä toteuttavat nämä politiikat. Näillä ja yleensä ne toimivat muilla elimillä on usein oikeus toteuttaa omia aloitteita, huomattavan vapaasti ja mukauttavat kansallisen kehyksen paikallisiin olosuhteisiin. Sen vuoksi toimenpiteistä ja erityisesti tarjottujen palvelujen yksityiskohdista ei useinkaan ole hyviä tietoja. Edes kyseisten toimintojen määrittelystä ja luokittelusta ei ole sovittu. Kansallisilla viranomaisilla on selkeästi merkittävä rooli muutosten ja parannusten aikaansaamisessa, ja ne voivat saada aikaan järjestelmään liittyviä muutoksia, tarjota opastusta ja rahoitukseen liittyviä kannustimia sekä toteuttaa omia suoria toimenpiteitä. Mutta todellisten muutosten on kuitenkin lopulta tapahduttava operationaalisella tasolla. Monissa erilaisissa elimissä työskentelevien ammattilaisten on hyväksyttävä ja toteutettava muutokset. Parhaiden käytäntöjen tunnistamisen ja niiden levittämisen on oltava laaja-alaisempaa kuin lainsäädännön kohdalla ja sen on kosketettava laajempaa yleisöä. 1. 4. Koordinoivan toiminnan saavutusten luonne Koordinoivan toiminnan yksityiskohtaiset tulokset esitellään jäljempänä. Tässä vaiheessa voidaan kuitenkin selostaa tulosten yleispiirteitä. Parhaiden toimintatapojen tunnistaminen on koordinoivan toiminnan keskeinen osa. Yritysten lainsäädännöllisen ja hallinnollisen toimintaympäristön kohdalla tämä on yhdessä tapauksessa johtanut komission suositukseen12 ja toisessa tapauksessa tiedonantoon13. Toisaalta yritysten tukitoimenpiteisiin liittyvät kysymykset ja toimintatavat eivät vielä ole johtaneet tällaiseen muodolliseen päätökseen. Kaikissa tapauksissa koordinoivissa toiminnoissa on tunnistettu erityisiä toimintatapoja, joita tutkitaan tarkemmin ja jotka otetaan mahdollisesti laajemmin käyttöön, jos niiden katsotaan parantavan yritysten yleistä toimintaympäristöä. Hyvien toimintatapojen tunnistamiseen perustuvat muutokseen johtavat menetelmät ovat erilaiset kussakin kolmessa koordinoivassa toiminnassa. Kuten edellä jo on sanottu, kohdeyleisöt toimivien tukiorganisaatioiden asiantuntijoihin. Erot ovat tärkeitä, koska ne edellyttävät erilaisia levitysstrategioita. viranomaisista kansallisista vaihtelevat kentällä Tässä yhteydessä koordinoivan toiminnan oma monimuotoisuus ja joustavuus tulee merkittäväksi tekijäksi. Tavoitteena on muuttaa ja parantaa yritysten lainsäädännöllistä ja institutionaalista ympäristöä samalla kun täysin kunnioitetaan toissijaisuusperiaatetta ja hyväksytään hyvin erilaiset olosuhteet, ja edistetään parhaiden eurooppalaisten toimintatapojen positiivista tavoittelua vastahakoisen ulkoiseen paineeseen mukautumisen sijaan. Tämä yleinen lähestymistapa voidaan helposti mukauttaa koordinoivien toimintojen erilaisiin olosuhteisiin, mutta se myös edellyttää huolellista etukäteen tapahtuvaa valmistelua. jotka määrittävät paikallista ympäristöä, Onkin merkittävää, että koordinoivien toimintojen yleisesti tunnustettu saavutus on niiden merkittävä vaikutus Euroopan tasoiseen keskusteluun ja se, miten ne ovat auttaneet monia lähentämään mielipiteitään. Monissa keskeisiä osallistujia kehittämään ideoita ja 12 13 Komission suositus aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamisesta ja yksinkertaistamisesta, EYVL L 145, 5. 6. 1997, s. 29. Komission tiedonanto pienten ja keskisuurten yritysten siirrosta, EYVL C 93, 28. 3. 1998, s. 2. 10 keskeisissä yrityspolitiikan laajuinen yksimielisyys. Se on edellytyksenä toiminnallisella tasolla tapahtuville onnistuneille muutoksille. nykyisin Euroopan kysymyksissä vallitsee Kertomuksen seuraavissa osissa (osat 2–4) esitellään kunkin kolmen koordinovan toiminnan yksityiskohtaiset tulokset. 11 2. KOORDINOIVA PARANTAMINEN TOIMINTA 1: YRITYSTEN TOIMINTAYMPÄRISTÖN 2. 1. Aloittavien yritysten toimintaympäristön parantaminen 2. 1. 1. Pariisin foorumi: Aloittavien yritysten toimintaympäristön parantaminen Koordinoivan toiminnan ohjelman ensimmäinen tapahtuma oli Pariisissa 19. –20. kesäkuuta 1995 järjestetty aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamista ja yksinkertaistamista käsitellyt foorumi. Sen järjestivät Ranskan valtio ja yritysten toimintaympäristön parantamista ja yksinkertaistamista käsittelevä komitea. Foorumiin osallistui noin 300 kansallisten viranomaisten ja liike-elämän edustajaa, ja se sai korkean tason poliittista tukea jäsenvaltioiden hallituksilta. Näin suuren konferenssin ollessa kyseessä osallistuminen oli hyvin monimuotoista. Keskustelun yleinen sävy ja mainitut hyvät toimintatavat johtivat kuitenkin konferenssin seurannan järjestämiseen, joka tapahtui pääasiassa komitean toimesta. Huomion arvoista on myös se, että foorumi antoi tukea käsitykselle, jonka mukaan vasta aloittavilla ja toiminnan alkuvaiheessa olevilla pk- yrityksillä on erityisiä ja niille luonteenomaisia ongelmia, jotka vaativat omia ratkaisuja. Joukko komitean järjestämiä seminaareja ja kokouksia toimi foorumin seurantana ja teki mahdolliseksi tarkastella yksityiskohtaisemmin joitakin Pariisissa esille tulleita kysymyksiä. Keskusteluissa tuli esille seuraavia teemoja: – Mahdollisuudet taakan hallinnollisen viranomaisten toiminnan tehokkuutta. Monissa jäsenvaltioissa eri viranomaisten toiminnan parempi koordinointi voisi auttaa välttämään ongelmia kuten moninkertaiset lupamenettelyt ja kyselyt. Myös viranomaisten hitautta tiedonsaantia ja lupia koskevissa pyynnöissä kritisoitiin. poistamiseen parantamalla – Verotus- ja sosiaaliturvajärjestelmien vaikutus pk-yrityksiin sekä hallinnollisena taakkana, kun yritys tosiasiallisesti hoitaa hallintoa valtion puolesta, että kassavirtaan kohdistuvana tekijänä – erityisesti alv:n osalta. – Mahdollisuudet tietotekniikan tehokkaampaan käyttöön. – Jäsenvaltioiden merkittävästi toisistaan eroavat käytännöt niiden edellytysten osalta, joita yrityksiltä vaaditaan muuttuvaan (yleensä käsiteollisuusammatteja sisältävään) ammattiluetteloon jäsenvaltioiden nämä pääsemiseksi; koulutusjärjestelmissä oleviin eroihin. liittyvät erot Seurannan aikana tunnistettiin myös monia esimerkkejä hyvistä toimintatavoista: ranskalainen Centres de formalités d'entreprise -järjestelmä on esimerkki tapauksesta, täyttää kaikki jossa yrityksen perustamista on helpotettu tekemällä mahdolliseksi muodollisuudet yhdessä paikassa. Samoin Ranskassa tapahtunutta edistystä yhden ainoan hallinnollisiin tarkoituksiin käytettävän tunnusnumeron käytössä pidettiin kiinnostavana osviittana muille valtioille. Verotuksen osalta Yhdistyneen kuningaskunnan toimenpiteet alv:n hallinnoinnissa ovat antaneet rohkaisevia tuloksia eräissä tärkeissä kysymyksissä. Neuvonnan ja viranomaisten 12 palveluystävällisyyden parantamiseksi toteutetut toimet auttoivat tekemään järjestelmästä enemmän pk-yritysten tarpeita vastaavan. Rekisteröintiä edellyttävän liikevaihdon suhteellisen korkea kynnys ja suhteellisen yksinkertainen alv:n palautusjärjestelmä ovat mahdollisia käyttö rekisteröintimuodollisuuksissa ja vuosittaisten selvitysten antamisessa on rohkaissut niitä, jotka jo olivat tunnistaneet tämän ongelmakohdan. esikuvia muille tietotekniikan järjestelmille. Tanskassa Perusteellisemmin kysymyksiä tutkimaan perustetun asiantuntijaryhmän työ huipentui ja komission suosituksen aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamisesta yksinkertaistamisesta julkaisemiseen 22. huhtikuuta 1997. 14 taakat ja hallinnolliset Suosituksessa todetaan aluksi, että lainsäädännölliset johtuvat pääosin jäsenvaltioiden lainsäädännöstä ja että toimia tarvitaan lähinnä jäsenvaltioiden tasolla. Jäsenvaltioissa koordinointia tarvitaan paitsi eri hallinnonalojen välillä myös keskusviranomaisten ja paikallisviranomaisten välillä. Ranskassa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on erityiset pääministerin alaisuudessa toimivat ministeriöt, joiden tehtävänä on hoitaa kyseinen koordinointi. Siten näillä on paremmat mahdollisuudet saada aikaan uudistuksia, kuin muualla Euroopan unionissa olevilla neuvoa-antavilla komiteoilla. Suosituksessa kehotetaan sen vuoksi perustamaan erityinen ministeriö tai tarkoituksenmukaisen tasoinen yksikkö, jolla olisi toimivalta koordinoida yksinkertaistamispolitiikkaa viranomaisten palvelualttiimpaa suhtautumista yrityksiin asianmukaisen koulutuksen ja tiedotuksen avulla. -toimenpiteitä, edistämään sekä ja Lisäksi uusien säädösten vaikutukset olisi arvioitava paremmin, jotta saavutettaisiin sopiva tasapaino säädösten tavoitteiden ja toimintatapojen välillä. Arvioinnissa olisi tarvittaessa kustannus- vaikutusten käytettävä hyötyanalyysejä. Erityisesti pk-yrityksiin kohdistuvien vaikutusten osalta suositellaan "ajattele ensin pieniä" -lähestymistapaa. arviontijärjestelmiä aiheutuvien yrityksille ja että yritysten perustamismenettelyjä Yksityiskohtaisemmalla tasolla on ehdotettu, voitaisiin huomattavasti parantaa. Erään tutkimuksen15 mukaan yritystoiminnan virallisen aloittamisen kustannukset vaihtelevat huomattavasti EU:n jäsenvaltioiden välillä ja riippuvat luonnollisesti myös valitusta oikeudellisesta muodosta. Kustannukset voivat olla jopa 2 000 euroa. Tilanteen parantamiseksi on ehdotettu, että jäsenvaltiot – ottavat käyttöön yhden yritysten rekisteröintilomakkeen – perustavat keskitettyjä yhteyspisteitä, joihin rekisteröintilomakkeen voi jättää – ottavat käyttöön järjestelmän, jonka avulla viranomaiset voivat tunnistaa yritykset yhden ainoan tunnusnumeron perusteella 14 15 Komission suositus aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamisesta ja yksinkertaistamisesta, EYVL L 145, 5. 6. 1997, s. 29. Logotech formation des PME dans six pays de l'Union europeenne'' Paris 1995. ''Etude comparative des dispositions legales et administratives necessaires pour la 13 – varmistavat, että eri virastot eivät vaadi tarpeettomia lomakkeita ja/tai yhteyspisteitä ilmoittamaan samoja tietoja tai käytä – tekevät yrityksille mahdolliseksi kieltäytyä antamasta pyydettyjä tietoja, jos tiedot ovat jo jonkin muun valtion viranomaisen hallussa – asettavat selviä määräaikoja yritysten pyyntöjen käsittelemiselle ja lupien myöntämiselle – ottavat tarvittaessa automaattisesti myönnetty, asetetussa määräajassa, ja käyttöön järjestelmän, olevan jos viranomaiset eivät ole vastanneet hakemukseen katsotaan luvan jossa – käyttävät mahdollisimman paljon tietotekniikkaa ja tietokantoja tietojen siirtoon ja toimitettujen tietojen varmistamiseen ja/tai viranomaisten väliseen tietojen vaihtoon. Myös suosituksen liitteessä on käsitelty lupamenettelyä, menettelyn seitsemän pääperiaatetta. ja siinä on esitetty nopean on ehdotettu ympäristöön toimenpiteitä, Lisäksi verotukseen, yrityksen sosiaaliturvamaksuihin, alkuvuosina. Ehdotukset ovat koskeneet mm. aloittavien yritysten ja niihin sijoittavien (erityisesti ns. business sosiaaliturvamaksujen tilastointivelvoitteita ja alv-järjestelmään liittyviä pienentämistä, velvollisuuksia. Myös verotus- ja sosiaaliturvajärjestelmien parempi yhteensovittaminen on mainittu. angels) verokohtelun parantamista, lievennetään liittyviä joilla tilastointiin ilmoitusvelvollisuutta, rasitteita ja 2. 1. 2. Jäsenvaltioiden toimet aloittavien yritysten toimintaympäristön osalta Jäsenvaltioiden mukaan monissa suosituksessa esille tuoduissa kysymyksissä on tapahtunut huomattavia muutoksia. Esimerkiksi Ranskassa kansallinen keskustelu on johtanut merkittäviin uudistuksiin, joista ilmoitettiin 3. joulukuuta 199716 ja joihin kuuluu noin 37 hallinnon yksinkertaistamistoimenpidettä. Monet uudistukset ovat komission suosituksen mukaisia. Niihin kuuluu rekisteröinnin nopeuttaminen (ks. laatikko 1), lomakkeiden yksinkertaistaminen ja vaadittujen tietojen vähentäminen, viranomaisten välisen koordinoinnin parantaminen ja virallisten asiakirjojen sähköisen toimittamisen helpottaminen. Tilanne on vastaava Yhdistyneessä kuningaskunnassa (ks. laatikko 2). 16 ''Premières mesures de simplification administrative pour valtioneuvostolle, 3. 12. 1997. les PME'', pääministerin esitys 14 Koordinoiva toimi 1 Laatikko 1 Aloittavien yritysten toimintaympäristön parantaminen ja yksinkertaistaminen Ranskassa Ranskassa yritysten aloittamiseen liittyviä menettelyjä on merkittävästi yksinkertaistettu. On perustettu "Centres de formalités d’entreprises" -keskuksia, jotka toimivat yrityksen perustamista haluavien keskitettynä yhteyspisteenä. Myös vaadittuja menettelyjä on selvästi parannettu. Rekisteröintiä varten on nyt täytettävä vain yksi, yhden sivun mittainen lomake. Käytössä on myös vain yksi tunnusnumero. Sähköiset järjestelmät tekevät menettelystä koko ajan helpommin käsiteltävän ja muodollisuudet voidaan nyt täyttää yhdessä päivässä. Yksinkertaistamistoimenpiteiden edistymistä koskevia tietoja on saatavilla Internetissä17. Tanskan viranomaiset ovat vieneet Internetin käytön vielä pidemmälle. Kaikki valtiolle tehtäviä ilmoituksia varten tarvittavat lomakkeet löytyvät nyt yhdestä sivustosta18. Monet lomakkeet ovat interaktiivisia, ja niiden avulla tiedot voidaan toimittaa suoraan valtiolle. Myös maksut voidaan suorittaa verkossa. Sitä varten on perustettu yksi sähköinen yhteyskohta. Suomessa on käynnissä vastaavia pilottihankkeita. Koordinoivan toiminnan välitön vaikutus näkyy selvemmin Itävallassa. Ensimmäistä foorumia seurasi aktiivinen tiedotuskampanja, jossa liike-elämän organisaatioille ja julkisille elimille tiedotettiin esille tulleista kysymyksistä ja laitettiin niitä koskevaa tietoa Internetiin. Monien muiden toimien ohessa on perustettu sähköinen yritysten keskusrekisteri, keskitetyn neuvontapisteen -periaatteen (first stop shop) soveltaminen on suunnitteilla ja pienet yritykset ja lisäpontta ilmoitusvelvollisuudesta. Ruotsissa Pariisin foorumin keskustelut antoivat kansalliseen keskusteluun, toimenpidehankkeisiin, kuten yhden joka vuorostaan johti rekisteröintilomakkeen käyttöönottoon ja vain yhdessä paikassa tehtävään rekisteröintiin. Virallinen vaikutuksia tutkiva yksikkö nimeltä Simplex tekee ehdotetun lainsäädännön vaikutusanalyyseja ja työskentelee määrältään vähäisemmän, oikeudenmukaisemman ja helpommin ymmärrettävän lainsäädännön puolesta. Lisäksi vuosittain tehdään tutkimus tärkeimpiin julkisiin virastoihin olevista pk-yrityksistä. säännöllisessä yhteydessä yhteyksien yritysyhteisön Tutkimuksen parantaminen. (alle 20 työntekijää) on vapautettu tilastointi- tarkoituksena hallinnon välisten on ja Espanja ilmoittaa toteuttavansa erittäin aktiivista tiedotuskampanjaa, jossa liike-elämän organisaatioita hyödynnetään systemaattisesti. Hallitustasolla Pariisin foorumi on auttanut keskittämään pohdintaa julkishallinnon yleiseen suhtautumiseen pk-yrityksiin ja erityisesti hallinnollisten menettelyjen raskauteen. Tällä hetkellä toteutetaan suunnitelmaa pk- yritysten kilpailukyvyn lisäämisestä joustavuuden ja lainsäädännön yksinkertaistamisen avulla19, ja keskitettyjen yhteyspisteiden20 avaaminen vähentää huomattavasti yrittäjän 17 18 19 20 www. pme-commerce-artisanat. gouv. fr/chantiers/simp/index. htm www. indberetning. dk Plan de Agilizacion y Simplificacion Normativa para la Competitividad de la PYME. Ventanillas Unicas Empresariales. 15 vaikeuksia yritystä perustettaessa. Muu kuin osakeyhtiö on mahdollista perustaa yhdessä ja päivässä. Yhtiöiden osalta menettelyjen määrää on vähennetty 17:stä 15:een, perustamiseen kuluvaa aika 81:sta 25:een päivään. Koordinoiva toiminta 1 Laatikko 2 Aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamista ja yksinkertaistamista koskevan suosituksen seuranta Yhdistyneessä kuningaskunnassa komission Kesäkuussa 1998 kabinettiministeriön parempaa lainsäädäntöä käsittelevä yksikkö (Better Regulation Unit) (nykyinen sääntelyn vaikutuksia käsittelevä Regulatory Impact Unit) tutki järjestelmällisesti maan vastauksen ja yksinkertaistamisesta. Kutakin ja Yhdistyneen suositusta kuningaskunnan hallintoelinten työohjelmiin. todettiin, Tutkimuksessa kuningaskunnassa. toteutuneet Yhdistyneessä toimintaympäristön parantamisesta että melkein suositukseen käytäntöihin suositukset aloittavien tuolloisiin verrattiin yritysten kaikki ovat Tutkimuksen jälkeen alkuperäistä uudistusprosessia on jatkettu. Esimerkiksi huhtikuussa 1999 ja kansaneläkemaksuja. Tämän seurauksena perustettiin organisaatio, työntekijöiden vero- ja tukipalvelut yhtenäistyvät. ja eläkemaksujen käsittely helpottuu ja annettavat opastus- joka ainoana hoitaa vero- Avoimuuden ja saatavan palautteen lisäämiseksi yksikön työtä esitellään web-sivustolla21. Belgiassa lähestymistavaksi on valittu pääministerin alaisen hallinnon yksinkertaistamisesta vastaavan viraston perustaminen. 22 Sen lisäksi, että virasto on yleisesti vastuussa hallinnon yksinkertaistamisesta ja sellaisen järjestelmän luomisesta, jolla arvioidaan sääntelyn vaikutukset pk-yrityksiin, sen tehtäviin kuuluu myös muodollisuuksien täyttämiseen käytettävän sähköisen järjestelmän luominen. Koordinoiva toiminta 1 Laatikko 3 Aloittavien yritysten toimintaympäristön parantaminen ja yksinkertaistaminen Portugalissa Portugalissa on useiden valtion ministeriöiden ja virastojen merkittävillä koordinointiponnisteluilla saatu aikaan CFE-verkon (Centro de Formalidades das Empresas) perustaminen. Vuonna 1997 toimintansa aloittanut CFE-verkko on perustamismuodollisuuksissa avustava neuvontakeskus, jolla on viisi alueellista toimistoa (suunnitteilla on vielä kahden perustaminen). Ennen keskuksen perustamista yritystä rekisteröitäessä oli käytävä kuudessa eri virastossa; rekisteröintiin kuluva aika on nyt vähentynyt 4-6 kuukaudesta 2-3 viikkoon. Muita hallinnollisia menettelyjä on yksinkertaistettu ja virallisten lomakkeiden määrää vähennetty. Käytössä on vain kaksi yritystunnusta. Uutta tietotekniikkaa käytetään nopeuttamaan menettelyjä, ja palvelua on kehitetty uudenlaisen asiakasystävällisen ajattelutavan suuntaan. CFE-verkko on ollut menestyksekäs, ja käsiteltyjen tapausten määrä on nopeasti kasvanut. Verkon esikuvana on ollut Ranskan Centres de formalités d'entreprise -keskusten järjestelmä, jota on mukautettu paikallisiin olosuhteisiin. 21 22 www. open. gov. uk/co/bru/bruhome. htm Arrêté royal du 23 décembre 1998 relatif à L’Agence pour la simplification administrative (MB 8. 1. 99) 16 2. 2. BEST-ryhmän kertomus Myös yritysten toimintaympäristön yksinkertaistamista käsittelevän task force -ryhmän kertomus23 on ollut merkittävä ulkoinen sysäys yrityksiin vaikuttavan lainsäädännön ja hallinnollisten määräysten muuttamiseksi. Amsterdamissa kokoontuneen Eurooppa- neuvoston kehotuksesta komissio perusti ryhmän, joka koostui kaikista jäsenvaltioista peräisin olevista asiantuntijoista. Se tarkasteli yritysten tilannetta kaikkialla Euroopan unionissa ja teki 19 pääasiallista suositusta, joita täydentää noin 160 yksityiskohtaisempaa suositusta. Kertomus kattaa sekä lainsäädännöllisen ja hallinnollisen ympäristön että pk- yritysten tukitoimenpiteet. BEST-kertomuksessa todettiin, että Euroopassa vallitsee ilmeinen yhteisymmärrys pk-yritysten tilanteen parantamiseksi tarvittavista toimenpiteistä. samansuuntaisia Itse asiassa monet BEST-ryhmän esille tuomat kysymykset ovat koordinoivan toiminnan yhteydessä tunnistettujen kysymysten kanssa. BEST-ryhmän työtä ja sen seurantaa on esitelty toisessa yhteydessä24. Tässä on tarpeen todeta vain muutamia seikkoja. BEST-kertomus sai hyvän vastaanoton Cardiffin Eurooppa-neuvostossa ja sen jälkeen myös yrityspolitiikkaan liittyviltä laajemmilta piireiltä. Siten se osaltaan toi esille kysymyksiä, joita koordinoivan toiminnan oli tarkoitus käsitellä. BEST-kertomuksen seurannan, joka tapahtuu neuvoston 29. huhtikuuta 1999 hyväksymän liittyvän koordinoivaan toimintaan jäsenvaltioiden ja komission laajemman toiminnan yhteydessä. BEST-ryhmän työn luonne ja laatu on kuitenkin ainakin toistaiseksi poistanut tarpeen järjestää foorumi, jossa käsiteltäisiin kasvavien yritysten lainsäädännöllistä ja hallinnollista ympäristöä. Toisaalta toimintasuunnitelman päätelmissä täytäntöönpanoa koskevien säännöllisten kertomusten laatimista. Kyseiset kertomukset tulevat olemaan alalla tapahtuvan kehityksen merkittävä tiedonlähde. toimintasuunnitelman25 muodossa, suunnitellaan suunnitellaan neuvoston läheisesti 2. 3. Yritysten siirto 2. 3. 1. Lillen foorumi yritysten siirrosta Helmikuussa 1997 Lillessä järjestetyssä foorumissa sekä käsiteltiin yritysten siirtoon toiselle että tarkasteltiin eräitä tässä tilanteessa olevien yrittäjien tukitoimenpiteitä. ja hallinnollista ympäristöä lainsäädännöllistä sukupolvelle liittyvää jo jonkin verran työskennellyt tämän ongelman parissa ja kiinnittänyt Komissio oli huomiota eri puolilla Eurooppaa oleviin arviolta 1,5 miljoonaan työpaikkaan, jotka olivat vaarassa hävitä yrityksen omistajuuden luovuttamiseen (esimerkiksi eläkkeelle siirtymisen yhteydessä) liittyvien ongelmien takia. Työn seurauksena komissio oli antanut asiaa 23 24 25 Euroopan yhteisöt (1998). Yritysten toimintaympäristön yksinkertaistamista käsittelevän työryhmän kertomus. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg. ISBN 92-828-3418-2. Komission tiedonanto "Yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistäminen", KOM (1998) 550 lopullinen, 30. 9. 1998. Toimintasuunnitelma yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistämiseksi, 29. 4. 1999. teollisuusneuvoston päätelmät, 17 koskevan suosituksen26 vuonna 1994. Euroopan pk-yritysten seurantakeskus oli tarjonnut lisätietoja ilmiön taloudellisista vaikutuksista vuonna 1996 julkaistussa kertomuksessaan27. Kysymysten tarkastelua jatkettiin Lillessä, ja jäsenvaltioissa tapahtunutta kehitystä koskevien tietojen keruu johti komission tiedonantoon28, jossa tuotiin esille seuraavat aiheet: - - - yritysten siirtoon vaikuttavat oikeudelliset seikat, mukaan luettuina asiaankuuluvat oikeudelliset muodot ja menettelyt (henkilöyhtiön muuttaminen osakeyhtiöksi ja päin vastoin, yksinkertaistettu julkinen osakeyhtiö), yrityksen jatkuvuuden vahvistaminen oikeusperiaatteena ja yksinkertaistettujen kirjanpitomenettelyjen käyttöönotto yritysten siirtoon liittyvät verotukselliset kysymykset, mukaan luettuina perintö- tai lahjaverojen vaikutusten vähentäminen, kaksinkertainen verotus ja yritysmuodon muuttamisen verotus sekä omistuksen siirto kolmansille osapuolille tai työntekijöille yritysten siirtoon vaikuttavat tukitoimenpiteet, mukaan luettuina rahoituslaitosten ja yritysten tukiorganisaatioiden parempi toiminta kyseisessä tilanteessa, erityisesti parempi tiedottaminen ja neuvonta sekä tarvittaessa koulutus. 2. 3. 2. Jäsenvaltioiden toimet yritysten siirron osalta Komissio on huomannut tällä alalla tapahtuneen merkittävää edistymistä foorumin jälkeen. Kyseessä on ala, jolla jäsenvaltioiden käytännöt ovat olleet huomattavan erilaisia ja jolla on opittu paljon tutkimalla muiden toimintaa. kansallisen Myös Ruotsin teknisen ja teollisen kehityksen virasto (NUTEK), joka osallistui aktiivisesti Lillen foorumiin, on ollut hyvin aktiivinen seurannan järjestämisessä. Se on aloittanut laajan organisaatioiden asiantuntijoiden keskuudessa. Heinäkuussa 1998 NUTEK julkaisi kirjan Ägarskiften i företag29, joka sisältää tietoa Ruotsin tilanteesta, neuvoja yrityksen onnistuneeseen siirtoon ja esimerkkejä menestystarinoista. NUTEK on lisäksi tehnyt ehdotuksia lainsäädännön muuttamisesta. Ehdotukset ovat parhaillaan Ruotsin hallituksen käsittelyssä. liike-elämän keskustelun ja Itävallassa aihe on herättänyt erityistä mielenkiintoa hallituksessa, mikä on johtanut tilanteen analysoimiseen kansallisella tasolla yhdessä liike-elämän organisaatioiden kanssa. Aiheesta on äskettäin julkaistu raportti30, ja monien yritysten odotetaan saavan huomattavia helpotuksia perintö- ja lahjaverotuksen osalta, minkä lisäksi muiden vaatimusten täyttämiseen annetaan enemmän aikaa. Samanaikaisesti kauppakamarit ovat luoneet yksinkertaisen Internet-järjestelmän, jonka avulla eläkkeelle jäävät ja mahdolliset 26 27 28 29 30 Commission Recommendation on the Transfer of SMEs of 7th December 1994; OJ L 385 of 31. 12. 94, p. 14. The European Observatory on SMEs, Fourth Annual Report 1996, section 6, European Network for SME Research, Zoetermeer, the Netherlands. Komission tiedonanto pienten ja keskisuurten yritysten siirrosta, EYVL C 93, 28. 3. 1998, s. 2. S-E Johansson och M. Falk. ‘Ägarskiften i företag’, NUTEK och Ekerlinds Förlag, Stockholm, (ISBN 91-88595-18-8). Institut fur Gewerbe-und Handwerksforschung ‘Enquete über Unternehmensnachfolge bei KMU’ Vienna 1999. 18 aloittavat yrittäjät saavat yhteyden toisiinsa. Samanlainen järjestelmä toimii Tanskassa, tiedotuskeskukset käyttävät potentiaalisia yritysten ostajia ja myyjiä jossa alueelliset sisältävää tietokantaa osana yritysten siirtoon liittyvää tiedotuskampanjaa. Koordinoiva toiminta 1, 2 & 3 Laatikko 4 Yrityksen siirron helpottaminen Espanjassa Kysymys on erittäin tärkeä Espanjassa, jossa perheyrityksillä on suuri painoarvo elinkeinorakenteessa. Siellä on siirron helpottamiseksi toteutettu suoria toimenpiteitä verotuksen alalla ja merkittävästi pienennetty perintö- ja lahjaveroa. Verorasitusta on vähennetty 95 prosentilla puolison tai jälkeläisten perimien yksittäisten yritysten tai yritysten osakkeiden osalta. Välillisesti myös yritysten omistajuuden muutosta koskevien säädösten uudistaminen ja riskipääomaa koskeva uusi laki31 ovat helpottaneet yritystoiminnan jatkuvuutta. 2. 4. Yleinen arvio koordinoivan toiminnan 1 tuloksista Jäsenvaltioiden kertomuksista voidaan päätellä, että ensimmäisen koordinoivan toiminnan puitteissa järjestetyissä foorumeissa esille tulleissa kysymyksissä on selvästi tapahtunut edistymistä. Koordinoivan toiminnan luonteeseen kuuluu, että se toimii kentällä tapahtuvan muutoksen avulla. Merkittävää on, että siitä riippumatta, missä kansallisen lainsäädännön muutoksiin on ensin ryhdytty, useimmat jäsenvaltiot näyttävät kuitenkin kulkevan samaan suuntaan, ja että on syntymässä Euroopan laajuinen yksimielisyys yrityksiä koskevan lainsäädännön tarpeellisista osista. Koordinoiva toiminta on sekä vaikuttanut jotkin sen keskeisistä elementeistä. Se on myös tehnyt mahdolliseksi kehityksen dokumentoinnin. tämän yksimielisyyden syntymiseen että muotoillut Tämä ei tarkoita sitä, etteikö lisää muutoksia tarvittaisi. Oikeaan suuntaan liikkuminen ei vielä tarkoita päämäärän saavuttamista, ja erityisesti on huomattava, että koordinoiva toiminta ei välttämättä johda täysin yhdenmukaiseen yritysympäristöön kaikkialla Euroopassa. Muutokset ovat kuitenkin rohkaisevia, ja koordinoivalla toiminnalla, joka tulee suurelta osin tapahtumaan BEST-toimintasuunnitelman puitteissa, on luja perusta, mille rakentaa. 31 Laki 1/1999, de Entidades de Capital-Riesgo y de sus Sociedades Gestoras. 19 3. KOORDINOIVA TOIMINTA 2: YRITYSTEN TUKITOIMENPITEIDEN EDISTÄMINEN 3. 1. Aloittavien yritysten tukitoimenpiteiden edistäminen 3. 1. 1. Madridin foorumi aloittavien yritysten tukialoitteista Aloitusvaiheen yrityksille tarkoitettujen tukitoimenpiteiden koordinoiva toiminta aloitettiin Madridin foorumissa 16. –17. marraskuuta 1995. Komission ja puheenjohtajavaltiona toimineen Espanjan yhteisesti järjestämällä tapahtumalla oli laaja yleisö, johon kuului monia poliittisia johtajia, liike-elämän organisaatioita ja yritysten tukipalvelujen tarjoajia. Tarkoituksena oli vahvistaa aloitusvaiheen ja varhaisen kehitysvaiheen pk-yritysten avuksi suunniteltujen toimenpiteiden tehokkuutta ja yhtenäisyyttä. Komission edustaja muistutti foorumin osanottajia avauspuheessaan, että kyseisillä toimenpiteillä voi olla huomattava vaikutus uusien yritysten selviämismahdollisuuksiin. Seuraavissa puheenvuoroissa yhdyttiin tähän käsitykseen, ja siten foorumin ensimmäinen merkittävä päätelmä oli yksimielisyys aloittavien yritysten tukipolitiikan ja tukitoimien jatkuvasta tärkeydestä. Foorumin toimintaa helpotti jäsenvaltioiden lausuntojen perusteella tilaisuutta varten laadittu asiakirja. "The European Directory of Measures in Favour of Business Start-ups and Assistance for New Enterprises" lueteltiin kaikkien jäsenvaltioiden toteuttamia tukitoimenpiteitä, ja vaikka se ei pyrkinytkään olemaan täysin kattava, se oli kuitenkin ensimmäinen tukitoimenpiteiden vertailemiseksi eri maissa. pyrkimyksissä luotettavaa tarjota tietoa askel Foorumissa nousi esille joukko teemoja. Näitä olivat esimerkiksi: - - - - - - - - tarve jatkaa pyrkimyksiä pk-yritysten toimintaympäristön parantamiseksi kulttuuri- ja koulutustekijöiden merkitys yrityshengen edistämisessä tarve yksinkertaistaa tukiohjelmia saatavilla olevien toimien suuren määrän ja monimutkaisuuden vuoksi tarve räätälöidä tukiohjelmat yrityksen kehitysvaiheen mukaan alan julkisen ja yksityisen tarjonnan tasapainon tarve tarve edistää verkottumista sekä yritysten välillä että tukiorganisaatioiden välillä tietotekniikan tarjoamat mahdollisuudet, mutta myös henkilökohtaisen palvelun jatkuva merkittävyys mahdollisuudet parantaa aloittavien yritysten kannustamiseen tarkoitettujen toimenpiteiden arviointimenetelmiä. ilmeisen laajaa aluetta, Madridin foorumin päätelmissä tunnistetut aiheet koskevat ja vaikka kolmessa työryhmässä tehtiinkin yksityiskohtaisempia suosituksia, Madridin foorumin tärkeimpänä tuloksena voidaan kuitenkin jälkikäteen arvioiden pitää suunnan näyttämistä tulevalle työlle. Erityisesti työryhmissä käydyt keskustelut koulutukseen ja tiedotukseen, rahoituksen saantiin ja tukirakenteisiin liittyvistä toimenpiteistä johtivat näihin aiheisiin keskittyvien seurantaseminaarien järjestämiseen. Lisäksi monet tehdyistä suosituksista ovat vaikuttaneet komission toteuttamiin tukivälineisiin. Esimerkiksi Internetiin perustuvat välineet, tekevät jotka komissio loi mahdolliseksi yritysten tukiorganisaatioiden sähköisen verkottumisen keskusteluryhmiin tarjouspyynnön jälkeen, 20 perustuvan järjestelmän avulla. Sen on tarkoitus olla ensimmäinen vaihe kohti sähköisessä muodossa keskeytymättömästi toimivaa foorumia, jossa esitellään parhaita toimintatapoja, mikä oli Madridin foorumin yhden työryhmän suositus. 3. 1. 2. Aloittavien yritysten tukitoimenpiteiden seurantaseminaarit Koordinoivan toiminnan ohjausryhmässä jäsenvaltioiden kanssa käydyt seurantaa koskevat keskustelut johtivat sellaisen ohjelman määrittämiseen, jonka tarkoituksena on tuottaa joukko erityisiä esimerkkejä Madridissa käsiteltyihin aiheisiin liittyvistä hyvistä toimintatavoista. Tämän katsottiin parhaiten toteutuvan järjestämällä tiettyihin aiheisiin Jonkin jäsenvaltion isännöimissä seminaareissa keskittyviä pienempiä seminaareja. pyrittäisiin osallistujien määrää rajoittamalla pääsemään todelliseen keskusteluun, ja osallistujista suuri osa olisi toimintaa harjoittavia asiantuntijoita. Vuonna 1998 järjestettiin kolme hyvin tuotteliasta seminaaria. Ensimmäinen näistä oli toukokuussa Tukholmassa yhdessä Ruotsin viranomaisten kanssa järjestetty seminaari aloittaville yrityksille tarjottavasta koulutuksesta. Sitä seurasi kesäkuussa Madridissa yhdessä Espanjan viranomaisten kanssa järjestetty seminaari aloittavien yritysten rahoitukseen liityvistä kysymyksistä. Viimeinen oli yhdessä Suomen viranomaisten kanssa marraskuussa 1998 Helsingissä pidetty seminaari innovatiivisten yritysten tukemisesta hautomojen avulla. Kaikissa näissä seminaareissa ei ainoastaan päästy yksimielisyyteen niistä merkittävistä osatekijöistä, jotka ovat välttämättömiä aloittaville yrityksille tehokasta tukea tarjoavalle ohjelmalle, vaan useimmiten oli lisäksi mahdollista tunnistaa erityisiä tapauksia, joita voitaisiin käyttää konkreettisina esimerkkeinä hyvistä toimintatavoista. Hyviin toimintatapoihin liittyvää tietoa on julkaistu kustakin seminaarista tehdyssä raportissa, jota on levitetty jäsenvaltioissa. Lisäksi on tunnistettu noin 20 erityistapausta, jotka muodostavat perustan laajemmalle levityskampanjalle. Kyseiset tapaukset liittyvät seuraavassa lueteltuihin aiheisiin, joiden kohdalla on mainittu vastaava hyvä toimintatapa. 3. 1. 2. 1. Koulutus ja tiedotus Aihe Hyvä toimintatapa Tarve saada aikaan yrityskulttuuri Yrityskulttuurin kouluttamalla kouluttajia tukeminen Tanskalainen toimintasuunnitelma yrityskulttuurin edistämiseksi Englannissa Leicesterissä olevan yrityskeskuksen Places -hanke Trading Yrittäjyyden korkeakoulutuksessa mainostaminen Alankomaalaisen yliopiston TOP-ohjelma Twenten Tarve oleva, laatia helposti saatavilla selkeää ja käytännöllistä Kansalliseen France Entreprendre en perustuva -ohjelmaan 21 tietoa aloittaville yrityksille sisältävä tukipaketti Mahdollisuus joustavaan saantiin tietotekniikkaa käyttämällä tiedon Tietyille ryhmille, suunnatun avun merkitys aloittavien esim. yritysten naisyrittäjille, tietopaketti, jonka on kehittänyt ryhmä tukiorganisaatioita Poitou- Charentesin alueella Ung Ruotsissa levittämä cd-rom Företagsamhet tuottama ja -verkon laajalti Portugalilaisen organisaation naisille koulutus tehokkaasta rahoituslaitoksille GDO- suunnattu yritysehdotusten esittämisestä 3. 1. 2. 2. Aloittavien yritysten rahoitus Aihe Hyvä toimintatapa kansallisen edut, tehtävänä tason Sellaisen jonka rahoituslaitoksen pääasiallisena on varmistaa, että aloittavien yritysten saatavilla on riittävästi soveliasta rahoitusta että varmistaminen, Sen mahdolliset yrittäjät voivat esitellä suunnitelmansa itsensä tehokkaasti pankeille ja muille rahoituslähteille ja mahdollisuudet Pankkien yritysten aloittavien ystävällisempään kohteluun "asiakassuhdehallinnon" ja muiden asiakasystävällisten käytöntöjen avulla Soveliaan rahoituksen tarjoaminen yrityksille, aloittaville mikrolainoista alkaen Yksityisiä pääomasijoittajia paremmin hyödyntävien verkkojen tarjoamat mahdollisuudet sopivien Pk-yrityksille pääomamarkkinoiden kehittäminen, myös ulospääsy luoda keinona riskipääomasijoituksille Saksassa Deutsche Ausgleichsbank -pankin ja neuvontapalvelut aloittaville yrityksille rahoitus- kattavat Belgian Generale -pankin Starter-palvelu de Banque Bank of Ireland -pankin käyttöön asiakassuhdehallinnon ottama malli Finnvera oyj:n Suomessa tarjoamat mikrolainat Kansallinen -verkko kuningaskunnassa Business Angels Yhdistyneessä Neuer Markt -markkinat Saksassa 22 3. 1. 2. 3. Hautomot Aihe Hyvä toimintatapa Tarve yhdistellä palvelut oikealla tavalla hautomoissa Laadun tarjoamisessa edistäminen palvelujen Teknologian toteuttaminen siirron tehokas Hautomojen uusilla aloilla mahdollisuudet Keskinäinen tasolla tuki kansallisella Hautomojen rahoituksen tarve tasapainoisen Virtuaalisen mahdollisuudet hautomon Saksassa Schleswig-Holsteinissa IZET-innovaatiokeskuksen ja sen alueellisten kumppanien infrastruktuuri, liikesuunnittelu ja rahoitusjärjestelyt Ranskalaisen hautomojen toimintaa ja palveluja koskevan AFNOR- standardin noudattaminen Bordeaux-Productic -hautomossa Englannissa Cambridgessa John's sijaitsevan St -innovaatiokeskuksen yhteydet akateemisen maailman, kaupan ja teollisuuden välillä Suomalainen -hautomoverkko, matkailualan aloittavia yrityksiä Travel joka Park avustaa yritys- Espanjalainen innovaatiokeskusten (ANCES) auttaa toteuttamaan yhteistyöjärjestelmiä ja yhdistys jäseniään olevan for -tiedepuistossa Sophia Antipolis International Ranskassa Advanced Centre Communication -keskuksen toiminta perustuu sekä yksityiseen että julkiseen rahoitukseen Itävallassa Kärntenin maakunnassa Lavantal- olevan innovaatiokeskuksen ylläpitämä virtuaalinen teknologiapuisto 3. 1. 3. Levitysstrategia Liitteessä 2 on lisätietoa näistä esimerkeistä lyhyen kuvauksen muodossa. Se on julkaisu, joka on suunnattu liikeyritysten tukitoimintaa harjoittaville ammattilaisille. Julkaisussa on kerrottu lähteet, joista saa kutakin tapausta koskevia lisätietoja, mutta sen on myös 23 tarkoitus olla osa laajempaa levityskampanjaa, jossa pyritään hyödyntämään nykyaikaisen tietotekniikan tarjoamat mahdollisuudet. Alkuvaiheen tavoitteena on Internet-sivuston käyttäminen sekä seminaareissa tunnistettujen tapausten tekemiseksi laajalti tunnetuiksi että lisätietojen tarjoamisessa. Kunkin tapauksen yhteydessä annetaan siten näytöllä olevan lyhyen kuvauksen lisäksi linkkejä seminaarin tuloksena tehdyn raportin tiettyyn osaan, joihin aina kuin jossa tapaus on esitelty yksityiskohtaisemmin, ja muihin sivustoihin, mahdollista sisältyy myös kyseisen organisaation Internet-sivusto. joka alkujaan esiteltiin Laatikossa 5 on esimerkki yhdestä tällaisesta toimintatavasta, Tukholman seminaarissa, jossa käsiteltiin aloittaville yrityksille tarjottavaa koulutusta ja tietoa. toiminnan foorumeihin osallistuneet, mutta myöhemmin Pitkällä ajalla tarkoituksena on luoda Internet-yhteisö, jonka jäseninä alkuvaiheessa ovat koordinoivan yritysten tukiorganisaatiot yleisemmin. Yhteisöä kannustetaan muodostamaan eräänlainen jatkuva, sähköisessä muodossa toimiva foorumi. Prosessi alkaa joukolla keskusteluryhmiä, joihin käynnistysseminaarien osanottajat osallistuvat. Niitä kehotetaan keskustelemaan tietystä hyvästä toimintatavasta, ehdottamaan muita esimerkkejä mahdollisesti vielä paremmista toimintatavoista ja herättämään keskustelua läheisistä aiheista kuten tukipalvelujen laadusta ja johdonmukaisuudesta. Koska tämä ohjelma on aluksi kokeiluhanke, aktiivinen osallistuminen keskusteluihin on aluksi suhteellisen rajoitettua. Tästä tulisi seurata se, että keskustelut keskittyvät tiettyyn aiheeseen, ne ovat asiantuntevia ja kaikkien luettavissa Internet-sivustolla. Hyviä toimintatapoja koskevissa paperijulkaisuissa kiinnitetään huomiota koordinoivan toiminnan web-sivustoon ja mahdollisuuksiin seurata hyvää toimintapaa koskevaa keskustelua kyseisen sivuston kautta. 24 Koordinoiva toiminta 2 Laatikko 5 Seuraava on esimerkki yritysten tukitoimenpiteiden edistämistä koskevan koordinoivan toiminnan yhteydessä tunnistetusta hyvästä toimintatavasta. Johdonmukainen ja käytännöllinen koulutustuki Ranskassa Aihe: Aloittavat koulutustukikokonaisuuden, joka on helposti saatavilla. tarvitsevat yritykset johdonmukaisen ja käytännöllisen Hyvä toimintatapa: Koulutustoimenpidepaketti "Aloittaville yrityksille suunnattua koulutusta milloin tahansa ja missä tahansa" on etäopetusohjelma, joka on kehitetty kansallisen Entreprendre en France -verkon puitteissa. Sitä tarjoavat Ranskan Poitou-Charentesin alueen kuusi kauppakamaria yhdessä CNED:n (Centre National pour l’Education à Distance, etäopetuskekus), yritysten perustamisviraston (Agence Pour la Création d’Entreprises) ja yrittäjiä CEPAC Atlantic Centre ja analysoimaan yrityksen toteutuskelpoisuutta johon sisältyy alkukehitykseen tarvittavia vaiheita. Yrityksestä laaditaan hankekansio, yrityssuunnitelma, ja läheistä Entreprendre en France -verkkoon kuuluvilta ammattialajärjestöiltä. Koulutusmateriaali tuotetaan ja markkinoidaan CNED:n kautta, ja se on saatavilla paperilla ja sähköisessä muodossa32. tukea kauppakamarien neuvonantajilta kanssa. Opetusmoduulit voimavarojaan, -keskuksen hankkeen auttavat omia saa se ja Lisätietoja liitteessä 2 3. 1. 4. Parhaan toimintatavan tunnistamismenetelmä jotka tunnistetaan tapaukset, Levitysstrategian taustalla on tietty käsitys parhaan toimintatavan tunnistamisprosessista. Yleisesti ajatellaan, että prosessin on pohjimmiltaan oltava monivaiheinen. Ensimmäisessä alan asiantuntijoiden mielestä näyttävät vaiheessa kiinnostavilta ja joita muiden alan ammattilaisten olisi tarkemmin tutkittava. Tässä vaiheessa ei kuitenkaan vielä voida sanoa, että ne ovat esimerkkejä parhaista mahdollisista toimintatavoista. Parhaat toimintatavat voidaan vahvistaa vain paljon laajemman keskustelun avulla, toimintatapojen kriittisellä vertailulla sekä tarkalla ja objektiivisella toimintatavan arvioinnilla. tunnistamismenetelmää käsittelevän työryhmän osana seurantaohjelmaa. Työryhmä on alkanut tutkia parhaan toimintatavan määrittämisen kriteerejä ja mahdollisuutta käyttää esikuva-analyysia ja sen kaltaisia tekniikoita tietyntyyppisten tukipalvelujen parhaiden käytäntöjen määrittämisessä. Huhtikuussa 1999 julkaistiin kiinnostuksenilmaisupyyntö, jonka avulla haetaan konsultteja työskentelemään kyseiseen esikuva-analyysiin liittyvien kysymysten toimintatavan systemaattisemman kehittämisen keskipisteenä ja jatkaa toimintaa ensimmäisestä vaiheesta saatujen kokemusten perusteella. parissa. Työryhmän ohjausryhmä Parhaan tarkoitus parhaan perusti vuoksi toimia Sen on 32 www. cned. fr 25 3. 1. 5. Jäsenvaltioiden toimet aloittavien yritysten tukitoimenpiteiden osalta Huomion kiinnittäminen jo tunnistettuihin esimerkkeihin hyvistä edellyttää myös kansallisten viranomaisten apua. Tämä on tapahtunut eri tavoin. toimintatavoista Madridin foorumissa ja sitä seuraavissa seminaareissa esitettyjä ideoita on sovellettu usein välittömästi. Esimerkiksi foorumin seurantaa koskevaan, vuonna 1997 toteutettuun kyselyyn tarkasti kohdennetuista toimista. vastauksissa jäsenvaltiot raportoivat annetuissa jotkin hyvin Suomessa kauppa- ja teollisuusministeriö valitsi Madridissa esitetyn aineiston arvioinnin jälkeen kymmenen Suomea eniten kiinnostavaa toimenpidettä ja neuvotteli niistä yritysten tukiorganisaatioiden kanssa. Kolmen toimenpiteen katsottiin soveltuvan toteutettaviksi. Niistä yksi oli alueellisten TE-keskusten tarjoama palvelu, joka perustui ruotsalaiseen aloittaville yrityksille tarkoitettuun puhelinpalveluun (Startlinjen)33. Kreikassa Madridin foorumia seuranneet keskustelut vaikuttivat yhteisön tukikehysten puitteissa toteutetun Teollisuuden toimintaohjelman kehittämiseen erityisesti parantamalla aloittavien yritysten tukipalvelujen rakennetta esimerkiksi yrityssuunnittelun ja teknisen avun aloilla. Lisäksi toteutettiin toimenpiteitä hautomojen perustamiseksi eri puolille Kreikkaa ja tarjottiin apua kokeneille ammattilaisille, jotka halusivat perustaa uuden yrityksen. ja ja foorumissa liike-elämän tärkeimmille seminaareissa seminaareissa järjestelmällisesti Lisäksi aineistoa on käytetty kansallisten esiteltyä keskustelujen virikkeinä. Eräät jäsenvaltiot ilmoittavat tiedottavansa käynnissä olevasta organisaatioille. Alankomaissa työstä foorumissa huomioon keskusteluasiakirjassa "Klaar voor de Start" (Valmis aloittamaan), jota levitettiin yli 400 organisaatiolle ja josta sen jälkeen keskusteltiin viidessä asiantuntijakokouksessa. sisällyttämässä politiikan suuntaviivoja sisältävään Kuulemisen tuloksia ollaan nyt asiakirjaan, joka annetaan piakkoin parlamentin käsittelyyn. Aineisto on asiasta kiinnostuneiden organisaatioiden saatavilla yhä paremmin Internet-sivustojen välityksellä. Esimerkiksi Itävallassa tämä on ollut käytäntönä usean vuoden ajan. toimintatavat tunnistetut otettiin On olemassa muita merkkejä yleisestä suuntauksesta yhdenmukaiseen toimintaan samanlaisten ongelmien edessä. Alankomaiden talousasioiden ministeriö aloitti vuonna 1998 tieto- ja viestintäteknologian alalla aloittavien yritysten kumppaninhakuhankkeen. Hanke tarjoaa yhdistetyn tukipaketin, johon kuuluvat toimitilat, hallinnon tuki, rahoitus ja verkottaminen. Samanlaista toimea suositeltiin myöhemmin samana vuonna järjestetyssä Helsingin seminaarissa. Samoin Itävallan talousministeriön hoitama "Gruenderservice" on aktiivisesti edistänyt yrittäjyyttä ja kehittänyt uuden tietotekniikan käyttöä tiedotuksessa ja neuvonnassa. Portugalissa IAPMEI-instituutin34 14 aluetoimiston muodostama SINPME- verkko tarjoaa yrityksille keskitetyn palvelupisteen, josta saa tietoa kansallisesta avusta. Sen toimintaa tukevat integroitu tietokantojen ja Internetin hyödyntämisjärjestelmä sekä koulutetut atk-työntekijät. Rahoituksen alalla Yhdistyneessä kuningaskunnassa kehitetty 33 34 Startlinjen on sittemmin www. nutek. se/startlinjen Instituto de Apoio as Pequenas e Médias Empresas e ao Investimento (Pk-yritysten ja sijoitustoiminnan tuki-instituutti). kehittänyt palvelujaan, jotka ovat nyt Internetissä: saatavilla 26 Business Angel -verkon ajatus on otettu käyttöön Alankomaissa, Saksassa ja Itävallassa, ja näitä verkkoja koordinoidaan nyt Euroopan tasolla. Myös liike-elämän organisaatiot ja tukiorganisaatiot ovat koordinoivan toiminnan foorumeissa ja seminaareissa pidettyjen esitelmien ja niissä käytyjen keskustelujen lisäksi osallistuneet päätelmiä koskevan tiedon levitykseen. Esimerkiksi saksalaiset säästöpankit järjestivät konferenssin aiheista, jotka alunperin tuotiin esille Madridin foorumissa, ja EURADA (European Association of Development Agencies) on uutiskirjeessään säännöllisesti raportoinut koordinoivaan toimintaan liittyvistä tapahtumista. Aloittavien yritysten tukitoimenpiteiden parissa tehty työ on tuottanut joukon hyviä toimintatapoja, jotka ovat alkaneet vaikuttaa siihen, miten kyseiset toimenpiteet leviävät työohjelmassa ollaan edetty tarkasteleman eri puolille Eurooppaa. Samanaikaisesti kasvavien yritysten tukipalveluja. 3. 2. Kasvuvaiheessa olevien yritysten tukitoimenpiteet 3. 2. 1. Badenin foorumi kasvuvaiheessa oleville pk-yrityksille suunnatuista tukitoimenpiteistä Foorumi "Kasvuvaiheen pk-yritykset – kilpailukyvyn parantamisen avaintekijät" aloitti järjestettiin Wienin lähellä toisen koordinoivan toiminnan uuden vaiheen. Foorumi sijatsevassa Badenin kaupungissa syyskuussa 1998 Itävallan puheenjohtajuuskaudella. Foorumissa käsiteltiin jälleen kolmea laajaa tukitoimenpiteiden aluetta: koulutusta, rahoitusta ja yhteistyön edistämistä. Aiheista tilattiin selvitykset, jotka esiteltiin työpajoissa ennen foorumia. Tarkoituksena oli määrittää puitteet foorumissa käytäville keskusteluille. Ensimmäisten päätelmien35 joukossa tuli esille seuraavia aiheita: 3. 2. 1. 1. Koulutus: - - - - - - - - 35 Perusteellinen alkukoulutus auttaa yrityksiä sekä selviytymään että kasvamaan tehokkaasti. Kasvuun liittyvän koulutuksen pitäisi alkaa heti kun yritys on vakiintunut. Kasvavien yritysten koulutuksessa on siirryttävä pois satunnaisiin seminaareihin perustuvasta järjestelmästä. Elinikäinen oppiminen on oikea lähestymistapa. Yrittäjän pätevyyksien kehittämisen on edettävä samassa tahdissa yrityksen kehittymisen kanssa koko sen olemassaolon ajan. Koulutuksessa olisi otettava huomioon erityyppisten yritysten erilaiset tarpeet. Yrityksen siirtoon valmistavan koulutuksen olisi kuuluttava koulutussuunnitelmaan. Koulutus- ja tukimahdollisuuksien tekeminen tunnetuksi on olennaisen tärkeää. Koulutusta voidaan huomattavasti parantaa innovatiivisella ajattelulla, ottamalla käyttöön itseopetus verkoissa, tekemällä yhteistyötä erilaista taitotietoa omaavien tarjoajien kanssa sekä alueellisten osaamiskeskusten ja räätälöidymmän tarjonnan avulla. ‘SMEs in the Growth Phase – Key Factors in Improving Competitiveness’ Proceedings, Austrian Federal Ministry for Economic Affairs, Vienna 1999. 27 - Perusteellinen arviointi on tarpeen tarjonnan laadun parantamiseksi. Koulutuksen sisällön suhteen tehtiin ehdotuksia, jotka koskivat yrityksen hallinnoimisen keskeisiä prosesseja, kuten tarpeiden arviointia ja tavoitteiden formulointia, ja olennaisia taitoja koskevaa valmennusta, kuten yrityssuunnitelmien tehokasta esittämistä. 3. 2. 1. 2. Rahoitus - - - - - Rahoitusvälineitä on mukautettava erityyppisten yritysten erilaisiin tarpeisiin. Pääoman saantiin liittyviä ongelmia ei pitäisi käsitellä ainoastaan tarjonnan näkökannalta vaan olisi otettava huomioon myös liikkeenjohdolliset kyvyt, jatkuva oman pääoman vierastaminen ja tiedonsaantiongelmat. Korkean riskin hankkeisiin on mahdollista saada rahoitusta, jos käytetään oikeita arviointivälineitä. Innovaatiotoiminnan rahoituksen ei pitäisi rajoittua huipputeknologian aloille. Tietovälineiden käytöllä voidaan parantaa rahoituksen tarjonnan ja saannin avoimuutta. 3. 2. 1. 3. Valtioiden rajat ylittävä yhteistyö - - - - - Yritysten väliselle yhteistyölle tarjottavan avun on oltava erittäin joustavaa yritysten eriasteisen ja erilaisen kokemuksen huomioon ottamiseksi. Yhteistyölle on edelleen esteitä, lainsäädännöllisiä työntekijöiden rajat ylittävä työskentely. Tiiviimpi seuranta voi olla hyvin kannattavaa. Yrityksille voidaan antaa tehokasta apua rajat ylittävien yhteyksien kehittämiseen. Nykyisiä välineitä on markkinoitava tehokkaammin ja niiden vahvuuksia ja heikkouksia on arvioitava systemaattisemmin. jotka on tutkittava ja jotka edellyttävät olevien esimerkiksi yhteistyössä mukana uudistuksia; Foorumissa tuli usein esille se, että on tarpeen tehdä ero erityyppisten yritysten tarpeiden välillä. Päätösistunnossa keskusteltiin näihin tarpeisiin vastaamiseen tarvittavasta joustavuudesta. Tämä toi jälleen esille koordinoivan toiminnan menetelmän edut, jossa joustavuus on saatu aikaan rohkaisemalla eikä pakottamalla parannuksiin. 3. 2. 2. Kasvuvaiheessa olevien yritysten tukitoimenpiteiden seuranta Kaikki edellä luetellut aiheet ovat edelleen paljolti väliaikaisessa vaiheessa. Tarkoituksena on edetä samalla tavalla kuin aloittavia yrityksiä koskevien toimenpiteiden kohdalla. Tämä merkitsee sitä, että kaikki kasvavien yritysten hyväksi tarkoitetut toimenpiteet esitetään yhdessä paketissa, mikä on yhden tukitoimenpiteitä käsitelleiden keskustelujen päätuloksen mukaista: palvelut tulisi tarjota johdonmukaisella, kattavalla ja yhtenäisellä tavalla. Samoin kuin aloittavien yritysten toimenpiteiden kohdalla on tehty, tiettyjen aiheiden tutkimista jatketaan. Badenin foorumissa ei ollut mahdollista käsitellä kaikkia kasvavien yritysten hyväksi tarvittavia toimenpiteitä. Koska foorumissa oli keskitytty koulutukseen, rahoitukseen ja yhteistyöhön, sitä oli tarpeen täydentää tutkimalla nopeasti kehittyvää yritysten tukipalvelujen tarjontaa. Sen vuoksi koordinoivan toiminnan ohjausryhmä päätti järjestää joukon seminaareja vuonna 1999 ja vuoden 2000 alussa. Seminaareissa käsiteltäisiin seuraavia kysymyksiä: - Internetin käyttö 28 - - uudet vientitukipalvelut maailmanlaajuiseksi muuttuvassa taloudessa strategiset tukipalvelut, kuten esikuva-analyysi, tarjontaketjun hallinnointistrategiat ja koordinoidut palvelut, erityisesti alueellisella tasolla. Pariisissa järjestettiin helmikuussa 1999 seminaari, jonka tarkoituksena oli edistää pk- yritysten Internetin ja sen sovellusten käyttöä tukipalveluissa. Tähän monimuotoiseen ja nopeasti ja toimintatapoja. Ranskan viranomaiset ovat seminaarista cd-rom-muotoisen julkaisun36. Aineiston analysointi, avainkysymysten määrittäminen ja hyvien, esille tuotavien toimintatapojen tunnistaminen on vielä kesken. esitettiin monenlaisia tehneet näkökantoja kehittyvään aiheeseen liittyen Osa esille tulleista kysymyksistä voidaan kuitenkin tiivistää seuraavasti: - - - - - - - - ja yhteistyö ovat avaintekijöitä, erityisesti arvoketjuissa ja on kehitettävä selvä näkemys siitä, miten Internetin käyttöä on edistettävä yritysten tietoisuutta on yhä lisättävä sääntelyn vähentäminen on tarpeen, mutta myös kilpailukykyä on lisättävä tutkimuksen ja kehityksen avulla; lisäksi tarvitaan validointi-, toimeenpano- ja arviointimekanismeja kumppanuudet teollisissa klustereissa tarvitaan soveliasta rahoitusta ja oikeudellista apua virtuaaliset hautomot voivat olla erityisen sopivia viranomaisten toiminnalla on merkitystä heidän oman Internetin käyttönsä osalta, elektronisiin maksuihin liittyvän tietoisuuden laajentamisessa ja logististen järjestelmien kehittämisessä tietoisuutta seurantakeskusten ja tutkimusten avulla. tiedonkeruun vallitsevasta tilanteesta lisättävä alalla olisi Kaksi muuta seminaaria järjestetään marraskuussa 1999 ja helmikuussa 2000. Lisäksi Helsingissä 16. –17. syyskuuta 1999 Suomen puheenjohtajuuskaudella järjestetty foorumi teknologian avulla tapahtuvasta nopeasta kasvusta ja kilpailukyvystä tapahtui koordinoivan toiminnan puitteissa, jolloin oli mahdollista keskittyä nopeasti kasvavien yritysten tilanteeseen. Tämä oli vastaus Badenin foorumin seurauksena paljon esillä olleeseen kysymykseen siitä, että pyrittäessä tunnistamaan tehokkaita tukitoimenpiteitä olisi tehtävä ero erityyppisten yritysten välillä. Foorumin tulokset on vielä analysoitava, mutta on selvää, että tuntemus nopeasti kasvavien yritysten luonteesta ja kehittyvän tietotekniikan vaikutuksista niihin lisääntyi. Foorumissa esiteltiin joukko esimerkkejä tällaisille yrityksille annettavasta tehokkaasta tuesta ja tunnistettiin useita kannustavia tehokkaampien käytäntöjä, tullaan aikanaan tukitoimenpiteiden tarjoamiseksi. Foorumin yksityiskohtaiset julkaisemaan, samoin kuin muut kasvavien yritysten tukitoimenpiteiden analysoinnin elementit. teknologiaa tulokset viranomaiset käyttävät joissa uutta 3. 3. Tiedon laatu Tukitoimenpiteitä koskevan koordinoivan toiminnan varhaisessa vaiheessa nousi esille kysymys tukitoimenpiteiden tehokkaan vertailun vaatiman tietopohjan luonteesta ja 36 Ministère de l’économie, des finances et de l’industrie, ‘Les Actes du séminaire : L’Internet au service des PME’, Paris 1999. 29 joka tietoa sisälsi yritysten aloittavien laajuudesta. Kuten jo todettiin, vuonna 1995 pidettyä Madridin foorumia varten luotiin kaikissa hakemisto, jäsenvaltioissa. Tietolähdettä päätettiin sittemmin parantaa ja muodostaa siitä tietokanta. Tarjouspyynnön ja toimeksiannon jälkeen on luotu "tukitietokanta", joka sisältää yli 700 aloittaviin yrityksiin liittyvää toimenpidettä EU:n jäsenvaltioissa. Komissio aikoo laajentaa tietokantaa kattamaan toimenpiteet, jotka liittyvät yritysten muihin kehitysvaiheisiin, tehdä mahdolliseksi käyttää sitä useammilla yhteisön kielillä ja mahdollistaa sen käyttämisen Internetin kautta siten, että yritykset käyttävät omaa käyttöliittymäänsä ja viranomaiset ja liike-elämän tukiorganisaatiot omaansa. tukitoimenpiteistä ja laatu tulevat On myös tärkeää huomata, että tukitietokannasta toivotaan muodostuvan koordinoivan toiminnan keskipiste ja väline. Siitä on itse asiassa jo muodostumassa sellainen. Tietojen tulevaisuudessa samoin kuin aikaisemminkin riippumaan laajuus jäsenvaltioiden aktiivisesta yhteistyöstä. Mutta merkittävämpää on, että tietokannan käyttö kansallisen tason tukipolitiikan kehitysvälineenä, jollaisena sitä jo jonkin verran käytetään, avaa huomattavia mahdollisuuksia. Tietokanta on suunniteltu helpottamaan paitsi uuden tiedon lisäämistä, myös helpottamaan hakutulosten levittämistä eri muodoissa. Komissio kannustaa tietokannan aktiiviseen käyttöön ja yrittää varmistaa, että tietokannan kehittyessä joka helpottaa hyvän toimintatavan tunnistamista, mikä on koko kysymyksen perustavoite. Erityisesti tietokantaan tullaan lisäämään tietoja kunkin tukitoimenpiteen vaikutuksista ja arvioinnista. enemmän tietoa, saataville tulee 3. 4. Päätelmät Jäsenvaltioiden suhtautumisessa yritysten tukitoimenpiteisiin on tapahtunut huomattavia muutoksia. Koordinoiva toiminta on osaltaan helpottanut joitakin näistä muutoksista ja tulevan kehityksen tarkkailun puitteiden perustamisessa. Paljon on edelleen tehtävä, mukaan luettuina kasvavien yritysten tukitoimenpiteiden tutkimisen loppuunsaattaminen ja alan ammattilaisten tosiasiallinen käyttäminen yritysten tukiorganisaatioissa parempien toimintatapojen omaksumisen helpottamisessa. Näiden tavoitteiden toteutumisessa on apua sähköisen foorumin ja muiden parhaillaan toteutettavien järjestelmien perustamisesta. Mutta toisen koordinoivan toiminnan puitteissa tehdyn työn avulla on myös tunnistettu joukko aiheita, joilla on keskeinen osa luotaessa ensiluokkaisia tukipalveluja yrityksille. Näihin aiheisiin kuuluu tarve suunnitella toimenpiteitä erityyppisten yritysten olosuhteiden mukaisiksi, tarve tarjota palveluja johdonmukaisena ja kattavana pakettina, helposti saatavilla olevien palvelujen tarve, tietotekniikan kasvavat käyttömahdollisuudet tähän tarkoitukseen ja tarve laatia laatustandardeja. Ennen kuin on mahdollista saada täydellinen kuva tilanteesta, on tarkasteltava kolmannen koordinoivan toiminnan tuloksia, jotka lisäävät uuden ulottuvuuden näihin kysymyksiin. 30 4. KOORDINOIVA TOIMINTA TEHOKKUUDEN LISÄÄMINEN 3: TUKIPALVELUJEN NÄKYVYYDEN JA 4. 1. Tukipalvelujen näkyvyys ja tehokkuus 4. 1. 1. Dublinin foorumi tukipalvelujen näkyvyydestä ja tehokkuudesta jossa käsiteltiin tukipalvelujen Marraskuussa 1996 järjestetyssä Dublinin foorumissa, näkyvyyttä ja tehokkuutta, esiteltiin kolmas koordinoiva toiminta. Foorumissa tarkasteltiin kysymystä tukipalvelujen kysynnän lisäämisestä ja siihen liittyvää kysymystä tukipalvelujen näkyvyyden parantamiskeinoista. Aiheiden käsittelyssä tehtiin ero toisaalta kansallisen ja alueellisen tason viranomaisten ja toisaalta välittäjäorganisaatioiden tukipalvelujen edistämisen välillä, minkä jälkeen tarkasteltiin tukipalvelujen markkinointia. Esille nousivat seuraavat yleiset aiheet: - - - - - on yritysten osallistuttava järjestelmällisemmin Asiakassuuntautuneisuus: tukitoimenpiteiden ja -palvelujen suunnittelun ja tarjoamisen muotoilemiseen. Niiden tarjontaan osallistuu todennäköisesti liian monta ohjelmaa, palvelua ja organisaatiota; ne olisi rationalisoitava, erityisesti alueellisella tasolla. Tukiorganisaatioissa olisi kehitettävä uudenaikaista yritysten palvelukulttuuria. Palvelut on kohdistettava paremmin ottaen huomioon yritysten erilaisuudet, ja niihin on saatava lisää sisältöä ja syvyyttä; niiden olisi suuntauduttava pois perinteisistä malleista ja lähestyttävä yritysten keskeisiin innovaatioprosesseihin liittyviä palveluja. Ohjelmien ja palvelujen arvioinnin olisi oltava vakiintunut käytäntö. Vielä ratkaisematta oleva olennainen aihe on tukipalvelujen julkisen ja yksityisen tarjonnan välinen oikea tasapaino. Eri puolilla EU:ta tähän kysymykseen suhtaudutaan hyvin eri tavoin, mutta joka tapauksessa on ilmeistä, että julkisten ja yksityisten palvelujen välinen yhteistyö on ratkaisevan tärkeää. Esimerkkeinä korkealaatuisia asiakkaan tarpeisiin kohdistuvia paveluja tarjoavista organisaatioista esiteltiin kaksi: Italian Emilia Romagna -alueella sijaitseva ERVET37 ja Irlannissa sijaitseva FORBAIRT38. Tukipalvelujen markkinoinnista annettiin erityisiä suosituksia: - - 37 38 Kansalliset kampanjat ovat taustavaikuttaja, ja niiden tulisi keskittyä yleisen tietoisuuden lisäämiseen. Eri organisaatioiden on koordinoitava toimintansa paikallisella tasolla, yleisölle välittyy selkeä viesti. tehokkain palvelujen paikallisen mainostamisen jotta www. ervet. it/english/Welcome_e. htm Forbairt on nykyään osa Enterprise Irelandia, jonka palveluista on lisätietoja osoitteessa www. irish- trade. ie/main. html 31 - - - - - eikä olisi toiveita yritysten korostettava Mainonnassa tarjontamahdollisuuksia. On tärkeä voittaa pk-yritysten eristäytyneisyys ja tarjota rakenteita, kuten vientikerhoja, kokemustenvaihtoryhmiä ja muita verkottumismuotoja, jotka voivat auttaa yrityksiä hyödyntämään tarjolla olevia palveluja paremmin. Suorat vierailut yrityksissä ja puhelinmainonta voivat olla hyödyllisiä. Organisaatioita kuten pankkeja voidaan käyttää palvelujen mainonnassa. Tietotekniikkaa ja erityisesti Internetiä olisi käytettävä hyödyksi. tukiorganisaation Vaikka aihetta lähestyttiin toiselta kannalta, on kiinnostavaa huomata, että myös Dublinissa etusijalle nousivat palvelujen tarjonnan johdonmukaisuus ja laatu. 4. 1. 2. Tukipalvelujen näkyvyyteen ja tehokkuuteen liittyvä seuranta Dublinin foorumia seuranneissa keskusteluissa esitettiin jonkin verran huomautuksia toisen ja kolmannen koordinoivan toiminnan aiheiden päällekkäisyydestä. Niissä todettiin, että nämä kaksi koordinoivaa toimintaa tarkastelivat usein samoja palveluja eri näkökannalta, ja ohjausryhmä sopi, että kahden toiminnan työ tehtäisiin rinnakkain. Koordinoivan toiminnan nro 3 todettiin kuitenkin käsittelevän selvästi erillistä ja merkittävää kysymystä. Tukipalvelujen sisältö ja perusteet eivät ole ainoita kysymyksiä, vaan myös tapa, jolla palveluja tarjotaan, on merkittävä. Lisäksi tukipalvelujen käyttäjien, lähinnä pk-yritysten, käsityksiä ja kiinnostuksia pitäisi edelleen käsitellä. Yksi ensimmäisistä esimerkeistä tässä asiassa oli helmikuussa 1998 Roomassa järjestetty seminaari yrityksille tarjottavista laatupalveluista. Seminaarissa käyty keskustelu oli laaja- alaista, mutta käsiteltyihin aiheisiin kuuluivat myös seuraavat: - - - - - - - Tarve varmistaa, että yrityksillä on vaikeuksitta saatavilla kattava joukko yrityspalveluja. Tulisi päästä yksimielisyyteen palvelujen ydinjoukosta, jonka tulisi olla saatavilla kaikkialla Euroopassa. Samanaikaisesti tulisi välttää sekavaa tukipalvelujen runsautta. Palvelujen tarjoajien olisi oltava asiakassuuntautuneita ja tietoisia yritysten yksilöllisistä tarpeista ja olosuhteista. Yritykset niiden luonteesta ja laadusta. On luotava järjestelmiä, palvelujen menettelytapasääntöjen avulla. On löydettävä uusia tapoja edistää yritysten tukipalvelujen käyttöä; kysymystä voidaan käsitellä sekä yrittäjien että palvelujen tarjoajien koulutuksessa ja tietotekniikan sopivan käytön avulla. joiden avulla yritykset voivat varmistua tarjottujen ja tarjoajien tarvitsevat enemmän tietoa sekä yrityspalvelujen saatavuudesta että sertifioinnilla palvelujen erityisesti laadusta, 32 Koordinoiva toiminta 3 Laatikko 6 Tukipalvelumarkkinoiden avoimuus Italiassa Italialainen yksityisten tukipalvelujen tarjoajien hakemisto Edistääkseen koulutuksen ja konsultoinnin alojen palveluja Italian kauppakamarien liitto (Unioncamere) laati yhdessä useiden kumppanien kanssa yli 700 (lähinnä yksityisen sektorin) palvelujen tarjoajaa sisältävän hakemiston, jota voidaan käyttää Internetissä39. Haun suorittaminen tietokannassa asettamalla kriteeriksi palvelun luokka (14 mahdollista tyyppiä) ja alue tai koko maa antaa tulokseksi luettelon asiantuntijoista ja konsulteista, jotka ovat kukin antaneet itseään koskevia tietoja. Tietoihin sisältyvät yhteystiedot, taitotiedon alueet, liikevaihto, asiakkaiden ja henkilökunnan määrä, pankkireferenssit, ja jäsenyydet kansallisissa ja kansainvälisissä yhdistyksissä, mahdolliset sertifioinnit yksityiskohtaiset tiedot aikaisemmista ja nykyisistä tehtävistä ja osallistuminen yhteisön ohjelmiin. Unioncamere ei voi taata tietokannan sisältämien tietojen oikeellisuutta, mutta järjestelmä lisää valtavasti kyseisten palvelujen markkinoiden avoimuutta ja siten auttaa paikkaamaan merkittävää markkinoiden puutetta. Yritykset ainoastaan pysty helpommin löytämään avun tarjoajia, vaan voivat tehdä sen luottavaisemmin. eivät Toinen tukipalvelujen näkyvyyteen ja käyttöön kiinnitetyn jatkuvan huomion seuraus näkyy koordinoivan toiminnan ohjausryhmän perustaman erityisen työryhmän toiminnassa. Rooman seminaarin jälkeen Italian viranomaiset ehdottivat, että sekä yritysten että tukiorganisaatioiden asenteet tukipalvelujen luonteen ja laadun suhteen olisi tutkittava ja näkyvyyttä tarkemmin. Useat käsittelevässä työryhmässä käydyn keskustelun jälkeen on edetty niin, että parhaillaan ollaan toteuttamassa koordinoitua tutkimusta, jonka rahoittavat viisi mukana olevaa jäsenvaltiota ja komissio. jäsenvaltiot olivat kiinnostuneita asian tutkimisesta, joka koskee suositusta, pk-yritysten luonnosteltaessa Lopuksi on mainittava, että joukko Dublinissa esille tulleita kysymyksiä on otettu huomioon osallistumista tukiohjelmiin40 ja jonka hyväksymistä komissio parhaillaan harkitsee. Tukiohjelmien ja tukitoimenpiteiden välillä on luonnollisesti joitakin päällekkäisyyksiä, vaikka ohjelmat ovat yleensä yksityiskohtaisempia ja laajempia ja edellyttävät esimerkiksi muodollisten hakemusten tekemistä usein kilpailutilanteessa muiden hakijoiden kanssa, kun taas tukitoimenpiteet ovat kaikkien saatavilla. Siten ei ole vaikea todeta, että monet yritysten käytännön ongelmista, joita ne kohtaavat halutessaan osallistua yhteisön ja kansallisiin tukiohjelmiin, näennäisesti joita tukipalvelujen hyödyntämisen, kanssa. Ongelmana ovat yksinkertaisemman prosessin, usein puutteelliset tiedot tai se, että ohjelman suunnittelussa ei ole otettu huomioon pk- yritysten erilaisia olosuhteita tai pk-yritykset eivät ole parhaassa asemassa hyödyntämään tarjontaa tehokkaasti. kuin ongelmat, samankaltaisia niillä ovat on 39 40 www. repertorio. camcom. it Commission Recommendation on the Means of Improving the Access of Small and Medium-sized Enterprises to Support Programmes. 33 4. 2. Koordinoivien toimintojen nro 2 ja 3 tulosten yleinen arviointi aihealueita. Eri puolilla Eurooppaa Yrityksille tarjottavan tuen molemmissa osissa tehdystä työstä on noussut esille joukko selkeitä epäilemättä noudatettavista hyvistä toimintatavoista ja monien yrityksiä avustavien ihmisten työlleen omistautumisesta huolimatta tilannetta voidaan ehdottomasti vielä parantaa, ja kyseisiä parannuksia haluavat nimenomaan alan ammattilaiset. Aiheet voidaan tiivistää seuraaviin: - - - - - - - - Yrityksille annettavan tuen täytyy olla asiakassuuntautunutta. Palveluja on tarjottava kattavammin kaikilla EU:n alueilla, ja tarjonnan on oltava johdonmukaisempaa ja yhtenäisempää; ennen kaikkea yleisten palvelun laatua koskevien standardien olisi lähestyttävä parasta tasoa kaikkialla Unionin alueella. Erilaisia palveluja erityyppisille yrityksille: eri kehitysvaiheessa (aloitusvaihe, toteutettavien toimenpiteiden välistä kasvuvaihe, siirto sukupolvelta toiselle) eriytyneisyyttä on edistettävä. Kunkintyyppiselle yritykselle on määriteltävä palvelujen ydinjoukko, joka selkeästi liittyy liiketoiminnan pääalueisiin ja jonka olisi oltava kaikkien pk-yritysten saatavilla vaikeuksitta. Tietotekniikkaa olisi helpottamiseksi. On määriteltävä palvelujen laatustandardit; analyysit, luonnollinen osa niiden käyttöä. Yritysten tukitoimenpiteitä tarjoavien henkilöiden ammattimaisuutta on nopeasti lisättävä, toimivatpa nämä henkilöt yksityisellä tai julkisella sektorilla; tätä on urakehyksellä, tuettava ammattialajärjestöjen julkisella tunnustuksella. Laadun ja ammattimaisuuden parantamispyrkimysten on perustuttava aktiiviseen parhaiden toimintatapojen tunnistamis- ja vaihto-ohjelmaan. laadittava suorituksen esikuva- toimenpiteiden arvioinnin tulisi olla joita tarkistetaan jatkuvasti; ja toiminnalle asianmukaisesti kehittämisellä pätevyyksillä, koulutuksella saatavuuden annettavalla soveliaalla palvelujen käytettävä ja Vaikka molemmat koordinoivat toiminnat ovat kattaneet valtavan määrän erilaisia toimintatapoja ja lähestyneet aihetta eri näkökulmista, ne ovat molemmat päätyneet kahteen yhteiseen keskeiseen teemaan: tarpeeseen lisätä yrityksille tarjottavien palvelujen yhtenäisyyttä ja varmistaa kyseisten palvelujen laatu siitä riippumatta, missä niitä tarjotaan. 34 5. PÄÄTELMÄT JA TULEVAISUUDENNÄKYMIÄ 5. 1. Tiivistelmä koordinoivan toiminnan saavutuksista Koordinoivan toiminnan ohjelma on melko kunnianhimoinen. Se koski aluksi joitakin yrityspolitiikan peruskysymyksiä ja edellytti seuraamuksiltaan monimuotoisten kysymysten tutkimista. Tähän kaikkeen tarvittiin melkoisesti koordinointia, erityisesti kaikkien jäsenvaltioiden osallistumista oli koordinoitava, ja toimintaan oli tarpeen saada mukaan ammattilaisia ja liike-elämän organisaatioita monilta aloilta. Parhaiden toimintatapojen tunnistaminen ja vaihtaminen ja siihen käytetyt välineet olivat suhteellisen tuntemattomia, ja ne oli merkittävissä määrin kehitettävä ohjelman edistyessä. Koska toiminnalle ei ollut muuta oikeudellista vaatimusta kuin perustamissopimuksen yleinen määräys, sen liikkeelle paneva voima oli ennen kaikkea hyvä tahto. Lisäksi kaikki oli tehtävä komission ja jäsenvaltioiden silloisten budjettien puitteissa. toiminnassa on tapahtunut huomattavaa Tähän taustaan nähden koordinoivassa joka on mainittu Yhtenäisessä ohjelmassa41, oli edistymistä. Erityisenä tavoitteena, saavuttaa toimenpiteiden parempi kohdistaminen ja yhteneminen, mikä on toteutunut. Kunkin koordinoivan toiminnan tulosten perusteella on selvää, että jäsenvaltioiden viranomaiset ovat oppineet paljon kollegoiltaan muualla unionissa ja ovat soveltaneet oppeja omissa lainsäädännöissään ja käytännöissään. On myös mahdollista osoittaa muutokset, jotka ovat tapahtuneet koordinoivan toiminnan ansiosta. Lisäksi koordinoivalla toiminnalla on ollut tärkeä tehtävä sekä kasvavan yksimielisyyden ilmaisemisessa että yritysten tilanteen paranemisen seuraamisessa. nyt tasolla käydään Euroopan ja keskustelua tukitoimenpiteistä, ja keskustelussa on selvästi edistytty prioriteetteja koskevien selkeiden ja johdonmukaisten ajatusten määrittämisessä. Koordinoiva toiminta on ollut siinä avuksi. Siten verran yhtenäistämistä ja on annettu pohja, jonka perusteella tulevaa kehitystä voidaan mitata. toimintaympäristöstä toimenpiteiden kohdistaminen saavutettu yritysten parempi jonkin on ja Prioriteetteja koskeva yksimielisyys voidaan rakentaa erityisille suosituksille, jotka koskevat yritysympäristön parantamista ja sellaisten yrityspalvelujen kehittämistä, joille ovat tyypillistä edellä jaksoissa 2. 1 ja 4. 2 kuvaillut kattavuus, laatu ja joustavuus. Myös koordinoivan toiminnan foorumeja ja seminaareja varten kehitetyissä rutiineissa ja menetelmissä on tapahtunut kehitystä. Tapahtumien järjestämisestä saatu kokemus on auttanut komissiota ja jäsenvaltioita tekemään niistä tuottoisampia. Keskustelut on pystytty suuntaamaan paremmin hyvin määritellyn kehyksen avulla. Osallistuminen vakiintuneeseen tapahtumaketjuun on aikaansaanut ilmeistä edistymistä aiheessa ja menetelmissä. Myös valmistautuminen on joissakin tapauksissa ollut perusteellisempaa, ja seurantaa on ollut selkeästi enemmän. 41 Yhtenäinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi, komission tiedonanto. KOM (96) 329 lopullinen, 10. 7. 1996, s. iv. 35 Tämä on saatu aikaan vain vähäisillä ylimääräisillä lisäyksillä yhteisön tai kansallisten budjettien menoihin, kuten koordinoivasta toiminnasta erittäin myönteisen lausunnon antavassa arviointikertomuksessa kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi42 vahvistetaan. Koordinoivan toiminnan ohjelman ensimmäinen osa, sellaisena kuin sitä alunperin Yhtenäisessä ohjelmassa suunniteltiin, on nyt saatu suurelta osin päätökseen. Loput osat toteutetaan tapahtumissa, jotka koskevat kasvavien yritysten tukitoimenpiteitä ja jotka on suunniteltu järjestettäviksi vuoden 1999 lopulla ja vuoden 2000 alussa. On ilmeistä, että tärkeimmät koordinoivasta toiminnasta vedettävät johtopäätökset ovat niitä, jotka on jo esitelty edellä kohdissa 3. 4 ja 4. 2. Yhdessä aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamista koskevan suosituksen, pk-yritysten luovusta koskevan tiedonannon, BEST-ryhmän suositusten ja BEST-ryhmän toimintasuunnitelman kanssa ne määrittävät koordinoivan toiminnan seuraavassa vaiheessa ensisijaisesti toteutettavat tehtävät. 5. 2. Koordinoivan toiminnan seuraava vaihe joka tarjoaa Koordinoivan toiminnan seuraavan vaiheen täytyy löytää uusi kehys, samankaltaisen perspektiivin kuin Yhtenäisen ohjelman tarjoamat puitteet olivat. Seuraavassa vaiheessa, jossa kehitetään alkuvaiheen aiheita, on myös varmistettava, että ensimmäisen vaiheen tulosten soveltamista jatketaan, jotta koordinoivan toiminnan toisen aallon vaikutukset vahvistuisivat. Nämä koostuvat ensimmäisessä vaiheessa suositelluista todellisista ja täsmällisistä muutoksista viranomaisten sekä julkisten ja yksityisten organisaatioiden toiminnassa että yritysten toimintaympäristöön vaikuttavia julkisesti määriteltyjä tekijöitä pyritään tarjoamaan yhtenäisemmin ja tehokkaammin. siten, Merkittävä osa työstä tulee edelleen olemaan aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamista koskevan komission suosituksen ja yritysten siirtoa koskevan tiedonannon sekä BEST-ryhmän raportin soveltamisen edistämistä ja seuraamista. Koordinoivien toimintojen nro 2 ja 3 tulosten tehokas levittäminen ja käyttöönoton jatkaminen tulee muodostamaan toisen puolen työstä. tarkentamista. Yleisen Tässä yhteydessä tulee olemaan tarpeen jatkaa koordinoivan toiminnan menettelyjen ja lähestymistavan jatkuvaan työohjelmaan olisi kehitettävä pitemmän ajan perspektiivi, joka ulottuu usean vuoden ja aikaisemman työn organisoinnista saatu kokemus olisi dokumentoitava päähän, käsikirjan muodossa. Koordinoivan toiminnan tukena käytetyt tietotekniset välineet teknisten seikkojen osalta myös niiden tarvitsevat vielä paljon kehittämistä paitsi saamiseksi tehokkaiksi jäsenvaltioiden analyysi- ja yhteistyövälineiksi. käsityksen mukaan nykyiseen Lisäksi on tarpeen ottaa huomioon laajempi yleisö kuin tähän asti on ollut systemaattisesti mukana toiminnassa. Jotkin viimeaikaisista koordinoivan toiminnan tapahtumista ovat olleet pienempiä kuin alkuperäiset foorumit, ja ne ovat keskittyneet enemmän tietyille tarjontaan, asiantuntemuksen erityiskoulutuksen liittyneet alueille, jotka ovat 42 Arviointikertomus kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000), KOM (1999) 319 lopullinen, 29. 6. 1999. 36 rahoituspalveluihin ja hautomojen hallintoon. Nämä tapahtumat ovat erityisesti tehneet mahdolliseksi kyseisen alan ammattilaisten jonkinasteisen verkottumisen ja saaneet aikaan keskustelua esille tulleita kysymyksiä koskevan tarkastelun jatkamisesta. Ajatuksia kyseisten palvelujen uusista suunnista on tuotu esille seminaarien muodollisissa päätelmissä. Niitä seuranneet kontaktit ovat vahvistaneet sitä käsitystä, että alkuperäistä ja palvelujen keskustelua halutaan jatkaa yhtenäisyyden ja laadun edistämistä koskeva tarkastelu vakiinnuttaa. Tämä kiinnostus on otettu huomioon organisoimalla keskusteluryhmiä, jotka on perustettu osana koordinoivan tapahtuu asianomaisissa toiminnan Internet-osuutta. Perustana on kehitys, organisaatioissa, joissa palvelujen tarjontaan liittyvät laatukysymykset ovat jo valmiiksi kiinnostuksen työn laajentaminen laajemmalle joukolle tulee merkittäväksi osaksi koordinoivan toiminnan ohjelmaa sen seuraavalla kaudella. ja parhaiden toimintatapojen vaihtoa toimintatavan määrittämiseksi kohteena. tehtävän Parhaan joka On kuitenkin tärkeää, että tämä kehitys nähdään osana koordinoivan toiminnan ohjausryhmän jatkuvaa työskentelyä. Jaksossa 2 viitattiin kahteen työryhmään, jotka käsittelevät parhaan toimintatavan määrittämistä sekä tukipalvelujen näkyvyyttä ja käyttöä. Molemmat työryhmät käsittelevät objektiivisten kriteerien laatimista parhaan toimintatavan arvioimiseksi, mutta eri näkökohdista lähtien. Yhtäältä paras toimintatapa voidaan määrittää vuorottelevalla menetelmällä, eli julkaisemalla "hyvä toimintatapa" ja pyytämällä ammattilaisia mainitsemaan parempia toimintatapoja. Tämä lähestymistapa on tapahtuville keskusteluille. Toisaalta voi olla luonnollinen Internetin välityksellä tunnistaa mahdollista toimintatapa esikuvien vahvistamiseen palvelujen ja käyttää kyseisiä kriteerejä määritellään, tarjoamiselle eri tukipalvelujen aloilla. joiden perusteella paras etukäteen kriteerit, Työryhmien tutkimukset johtavat tähän suuntaan. Itse asiassa molemmat lähestymistavat on tarkoitettu toimimaan toisen apuna ja johtamaan nopeaan tulosindikaattorien löytymiseen. kaikenlaisille puolestaan laatustandardeille, ammatillisille menettelytapasäännöille tai muille välineille, joiden avulla yritykset saavat ensiluokkaisia tukipalveluja. Tulosindikaattorit viitekohtia ovat näiden kahden lähestymistavan toimintatavan määrittämisessä välisellä Parhaan ainoastaan käytettyjen menetelmien osalta. vuorovaikutuksella ei ole merkitystä Koordinoivan toiminnan yhteydessä kehitetty lähestymistapa on erittäin sopiva työhön, jossa toissijaisuusperiaatteen soveltaminen ei ole ainoastaan lainsäädännöllinen edellytys, vaan myös takuu toiminnan tehokkuudesta. Jäsenvaltion viranomaisten panos parhaan toimintatavan objektiiviseen määrittämiseen tarvittavien peruskriteerien laatimisessa tekee viranomaisille mahdolliseksi päättää ammattilaisten keskuudessa käytävän keskustelun suunnasta. Tämän pitäisi vuorostaan turvata suositukset ovat sovellettavissa koko Euroopan unionissa ja että niillä on jäsenvaltioiden kannatus. tulevat että se, kuin johtaa kehitys pidemmälle aikaisempien toimintojen Tämä perimmältään subjektiiviset lähestymistavat parhaan toimintatavan määrittämiseksi. Kiinnostavien ideoiden ja käytäntöjen yksinkertaisella esittelemisellä laaja-alaisilla foorumeilla on varmasti oma merkityksensä. On innostavaa kuulla, miten työtoverit muualla käsittelevät tuttuja ongelmia. Menetelmällä on kuitenkin myös rajoituksensa, ja on selvää, että tukipalvelujen toimittamisen ammattimaisuudesta kannettu huoli tarkoittaa, että parhaan toimintatavan määrittämisen on oltava järjestelmällistä toimintaa. koordinoivien 37 Koordinoivan toiminnan seuraavasta vaiheesta puhuttaessa olisi luonnollisesti muistettava, että jäsenvaltioiden välinen yhteistyö ei etene erillisin hypyin. Monet koordinoivaa toimintaa tukevista toimenpiteistä on jo aloitettu. Koordinoiva toiminta ei myöskään tapahdu tyhjiössä. Myös muu yrityspolitiikassa ja siihen liittyvissä politiikoissa tapahtuva kehitys on otettava huomioon. Näistä BEST-toimintasuunnitelma on jo antanut toiminnalle tietyn suunnan. Lisäksi on otettava huomioon vuosittaiset kansalliset työllisyyttä koskevat toimintaohjelmat, joiden yrittäjyyttä koskevissa osissa ilmoitetaan jatkuvista ja suunnitteilla olevista toimista yritysten toimintaympäristön parantamiseksi. Koordinoiva toiminta on vaiheessa, jossa ei ainoastaan pidä tunnistaa toiminnan oman logiikan mukaiset kehityssuunnat, vaan myös mahdollistaa niiden tehokas vaikuttaminen muihin merkittäviin eurooppalaisiin aloitteisiin. Itse asiassa BEST-toimintasuunnitelmassa on jo varauduttu sellaiseen vaikutukseen, ja koska koordinoivan toiminnan perussyyt ovat aina olleet samanlaiset kuin sekä BESTin että työllisyyden suuntaviivojen yrittäjyyttä koskevan osan taustalla vaikuttavat syyt, yhteyksiä ei ole vaikea havaita. toiminta Tulevan kehityksen tarkka muoto ei kuulu tämän kertomuksen piiriin. Se on määriteltävä yhdessä muiden tekijöiden kanssa, ja yhdessä ne muodostavat yhteisön yrityspolitiikan nykyisen monivuotisen ohjelman päättymisen jälkeen. On kuitenkin selvää, että kehittyneemmän selkeästi koordinoiva lähestymistavan ja toimintamenetelmän. Yrityspolitiikan keskeisillä aloilla Euroopassa tapahtuvien merkittävien muutosten yksityiskohtaisen rekisteröinnin lisäksi koordinoivalla toiminnalla tulee jatkossakin olemaan merkittävä osa Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden pyrkimyksissä kehittää ja toteuttaa johdonmukainen strategia kasvun ja kilpailukyvyn edistämiseksi vahvojen ja dynaamisten yritysten avulla. erottuvan tarjota yhä voi ja Liitteet Liite 1 Koordinoivan toiminnan tapahtumakalenteri Liite 2 Aloittavien yritysten avuksi – Hyvän toimintatavan opas yritysten tukiorganisaatioille 38 Liite 1 KOORDINOIVAN TOIMINNAN TAPAHTUMAKALENTERI Aloitus Kasvu Siirto Seurannut toimi Yritys- ympäristö Tuki- toimenpiteet Pariisi -95 Madrid -95 Baden -98 Helsinki -99 Lille -97 Tukholma Madrid Helsinki Pariisi Kööpenhamina Ateena Dublin -96 Rooma Palvelujen näkyvyys & käyttö suositus Komission ja tiedonanto* Seminaarit, aloittavien yritysten hyvän toimintatavan levittäminen, parasta toimintatapaa käsittelevä työryhmä Seminaari, näkyvyyttä ja käyttöä käsittelevä työryhmä * Komission suositus aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamisesta ja yksinkertaistamisesta (22/04/97) Komission tiedonanto pienten ja keskisuurten yritysten siirrosta (28/03/98) 39 Liite 2 Euroopan komissio Aloittavien yritysten avuksi Hyvän toimintatavan opas yritysten tukiorganisaatioille 40 Johdanto Euroopan unionille tyypillinen monimuotoisuus on monilla aloilla myös yksi sen tärkeimmistä vahvuuksista. Tämän julkaisun tarkoituksena on auttaa käynnistämään jossa hyödynnetään tätä vahvuutta uudenaikaisen eurooppalaisen talouden prosessi, moottorina toimivien, yhä lukuisampien pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi. Useimmat yritykset tarvitsevat apua jossakin vaiheessa. Erityisesti apua tarvitaan yrityksen aloittaessa toimintaansa. On paljon todisteita siitä, että kyseisessä vaiheessa oikea ympäristö ja oikeanlainen tiedotus ja neuvonta voivat auttaa yritystoiminnan onnistuneessa aloittamisessa ja yrityksen selviytymisessä ensimmäisten vaikeiden vuosien yli. Tässä julkaisussa esitellään jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin välisenä koordinoivana toimintana toteutetun yritysten tukitoimenpiteiden konsultointiohjelman tuloksia. Tätä julkaisua varten on kerätty noin 20 esimerkkiä hyvistä toimintatavoista, joilla aloittavia yrityksiä voidaan auttaa koulutuksen ja tiedotuksen sekä rahoituksen aloilla ja hautomojen muodossa annettavan välittömän tuen muodossa. Kustakin hyvästä toimintatavasta on annettu lyhyt kuvaus ja lähteet, joista saa lisätietoja. Erityisesti on mainittu niihin seminaareihin, joissa esimerkkitapaus ensimmäisen kerran esiteltiin, liittyviä lähteitä ja kyseisten organisaatioiden Internet-sivustojen osoitteita. yhteydessä välittömässä Toivon, että nämä hyvän toimintatavan esimerkit ovat hyödyksi kaikille yritysten tukitoimenpiteiden kanssa työskenteleville, mutta erityisesti niille asiantuntijoille, jotka työskentelevät kehittämään toimintaansa. On selvää, että käytännön kokemusta hankkineet henkilöt tietävät lukuisia muita esimerkkejä hyvistä tai jopa paremmista toimintatavoista. Sen vuoksi tämä julkaisu on osaksi tarkoitettu rohkaisemaan antamaan palautetta muiden esimerkkien muodossa ja käymään keskustelua niiden ansioista. Toivon kaikkien yritysten tukitoimenpiteiden kanssa ammatikseen toimivien seuraavan tätä keskustelua aktiivisesti. Yksityiskohtaista tietoa sen järjestämisestä on seuraavilla sivuilla. yrityksiin ja auttavat niitä Toisten kokemuksista oppiminen ja muiden parhaiden toimintatapojen mukauttaminen joiden avulla kaikkialla nykyisten tukitoimenpiteiden parantamiseksi ovat keinoja, Euroopassa voidaan kehittää aidosti ammattimaisia ja korkealaatuisia tukipalveluja yrityksille. Mielestäni tällä julkaisulla on merkittävä osa tässä prosessissa. 41 Aloittavien yritysten avuksi Hyvän toimintatavan opas yritysten tukiorganisaatioille Uudet yritykset tuovat innovaatioita ja elinvoimaa nykyaikaisiin talouksiin. Niiden avulla uudet tuotteet ja palvelut löytävät tiensä nopeasti markkinoille ja uusia tekniikoita ja prosesseja otetaan joustavasti käyttöön. Tällä tavoin ne luovat työllisyysmahdollisuuksia yhä suuremmalle osalle työväestöstä. Uusien yritysten perustaminen on sen vuoksi politiikan painopistealue kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. tarvitsevat oikeat olosuhteet menestyäkseen. Ne Aloittaessaan toimintaansa yritykset hakevat usein myös ulkopuolista ohjausta ja apua. sitä on saatavissa Joskus epämuodollisesti ystävien tai tuttavien kautta. Mutta kun haetaan ammattimaista apua, sitä on saatavilla eri puolilta Eurooppaa löytyvistä yritysten tukiorganisaatioista, joista monilla on erityisesti aloittavien yritysten avuksi tarkoitettuja palveluja. Monesti kyseisen avun saaminen merkitsee menestymisen ja epäonnistumisen välistä eroa. Joka tapauksessa uudet yrittäjät odottavat palvelulta, että se on helposti saatavilla ja heidän tarpeidensa mukaista sekä korkealaatuista. Vähempää ei ole kohtuullista odottaakaan. Monet tarjotuista palveluista ovat jo erittäin asiantuntevia. On paljon hyviä toimintatapoja. Mutta jopa parhaat yritysten tukiorganisaatiot tietävät, että ne voivat oppia muiden kokemuksista ja erityisesti samankaltaisilta organisaatioilta muualla Euroopassa. Tämän julkaisun tarkoituksena on auttaa parantamaan pienille ja keskisuurille yrityksille annettavaa tukea edistämällä hyvän toimintatavan leviämistä. Periaatteista vallitsee laaja yksimielisyys. Esimerkiksi BEST-ryhmän kertomuksessa43, jota on laajalti kiitelty, ja yritysten tukipalveluissa tarvittavista parannuksista. Tämä julkaisu vie prosessia kuitenkin pidemmälle antamalla erityisiä esimerkkejä, jotka osoittavat, miten periaatteita toteutetaan käytännössä aloittavien yritysten tukitoimenpiteiden yhteydessä. annetaan joukko suosituksia yritysympäristössä Nämä esimerkit on kerätty osana jäsenvaltioiden välistä yrityspolitiikan yhteistyöohjelmaa, joka tunnetaan koordinoivana toimintana. Kyseisen ohjelman puitteissa Euroopan komissio on auttanut jäsenvaltioita järjestämään laajaa kokemusten vaihtoa aloilla, jotka ovat olennaisen tärkeitä yritysten menestymiselle ja Euroopan talouden kilpailukyvylle. Foorumeissa ja rajoitetummissa seminaareissa on tunnistettu aloittavia yrityksiä koskevia kysymyksiä koulutuksen ja tiedotuksen sekä rahoituksen aloilla ja hautomojen muodossa annettavan välittömän tuen alalla. Jäsenvaltioiden nimeämät alan ammattilaiset ja asiantuntijat ovat osallistuneet keskusteluihin ja selostaneet, miten heidän organisaationsa ovat kehittäneet korkealaatuista tarjontaa näillä aloilla. Jäljempänä on selostettu pääpiirteet eräistä koordinoivan toiminnan yhteydessä esille ilmoitetaan kyseisistä hyvistä toimintatavoista lisätietoja tulleista tapauksista. Lisäksi 43 Yritysten toimintaympäristön yksinkertaistamista käsittelevän työryhmän kertomus, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto; Luxemburg 1998. ISBN 92-828-3418-2. 42 antavia lähteitä, joita ovat toimintatavan esittelyseminaarien kertomukset ja mahdollisesti Internet-sivustot. Tapaukset on valittu käyttäen seminaarien keskustelujen päätelmiä, joiden pohjalta oli mahdollista tunnistaa tärkeimmät aloittavia yrityksiä koskevat kysymykset. Komissio on työskennellyt yhdessä jäsenvaltioiden kanssa selvittääkseen, mitkä toimintatavat ovat kysymyksen kannalta keskeisiä ja siten lisätutkimuksen arvoisia. On toivottavaa, että esimerkkeinä mainitut hyvät toimintatavat herättävät kiinnostusta ja edistävät pohdintaa ja muutosta aloittavista yrityksistä vastaavien tukiorganisaatioiden parissa. Tämä julkaisu on kuitenkin vasta alkua. On selvää, että mainittujen lisäksi on monia muita esimerkkejä hyvistä toimintatavoista. Tarkoituksena on aloittaa paljon laajempi keskustelu, jossa annetaan tietoa muista toimintatavoista ja tutkitaan niiden ansioita. Tämän pitäisi vuorostaan johtaa paljon laajempaan hyvien toimintatapojen vaihtoon. Koordinoivan toiminnan avulla tunnistetuista hyvistä toimintatavoista löytyy lisätietoja Euroopan komission web-sivustosta osoitteessa: http://europa. eu. int/comm/dg23/index. htm löytyy Sivustosta hyvistä toimintatavoista ja muista koordinoivan toiminnan foorumeissa ja seminaareissa esitellyistä tapauksista. ajankohtaista jäljempänä esitetyistä erityisesti tietoa Lisäksi kiinnostuneille: sivusto tarjoaa yritysten tukiorganisaatioille ja muille yrityspolitiikasta * * mahdollisuuden tutkia aloitteita ja politiikoita keskustelumahdollisuuksia toimintatavoista eri keskusteluryhmissä. monien tarkemmin Euroopan unionin jäsenvaltioiden tukitoimenpiteiden parhaista tulevat viemään eteenpäin keskustelua tukipalvelujen ja Erityisesti keskusteluryhmät muiden tukitoimenpiteiden parhaista toimintatavoista ja standardeista, ja pilottivaiheen jälkeen niiden tarkoituksena on saada vielä laajempi joukko tukitoimenpiteitä tarjoavia ammattilaisia aktiivisesti mukaan toimintaan. Niiden, seurata tätä jotka haluavat tutustua koordinoivan toiminnan kotisivulta keskustelua tai osallistua siihen, löytyviin keskusteluryhmiin. tulisi Kehitystä tapahtuu lisäksi koko ajan yritystä sen elinkaaren muissa vaiheissa tukevien hyvien toimintatapojen tunnistamisessa ja web-sivuston aseman korostamisessa tiedon- ja uusien ideoiden lähteenä niille, jotka tarjoavat yrityksille niiden tarvitsemaa tukea. Kaikkien, jotka ovat ammattinsa puolesta kiinnostuneita yritysten menestymisestä ja niiden avustamisesta siihen, kannattaa seurata tällä alalla tapahtuvaa kehitystä ja tutkia mahdollisuuksia oppia ja toimintatavoista. lisää muiden eurooppalaisten ammattilaisten ideoista 43 20 esimerkkiä hyvästä toimintatavasta Aloittavien yritysten avuksi toimenpiteet käsittävät kaiken oikeanlaisen motivaation kehittämisestä kouluissa ja yritysidean toteutumista edistävän fyysisen ympäristön tarjoamisesta hyvin yksityiskohtaisten tietojen ja neuvojen antamiseen ja oikeanlaisen rahoituksen tarjoamiseen. tarkoitetut Seuraavat esimerkit osoittavat, miten eri tukitoimenpiteiden avulla on mahdollista tarjota tehokasta apua aloittaville yrityksille. Yhdessä ne muodostavat toimenpidepaketin, joka korostaa sitä, että aloittavilla yrityksillä on joukko tarpeita ja että ne onnistuvat parhaiten, jos niiden saama tuki on sekä kattavaa että korkealaatuista. 44 HYVÄN TOIMINTATAVAN TULOSTEN LEVITTÄMINEN ALOITTAVIEN YRITYSTEN KOULUTUS JA NEUVONTA (TUKHOLMA) Koulutus on yksi yrityksen perustamisen ja sen selviytymisen perusedellytyksistä. Viime vuosina monet maat, instituutiot ja organisaatiot ovat kehittäneet yrittäjille tarkoitettuja koulutusohjelmia. Käsittelemällä tätä aihetta Tukholman seminaarin tavoitteena oli esitellä vaikuttaa koulutusmahdollisuuksien parantamiseen kaikkialla Euroopassa. menestyksekkäimpiä koulutusohjelmia joitakin ja Lisätietoja seuraavista esimerkeistä löytyy kertomuksesta Training for Business Start- ups, Final report of the Stockholm seminar, 4-5 May 1998. 1. Yrityskulttuuri Aihe Yrityskulttuuria on edistettävä erityisesti nuorten keskuudessa lisäämällä yrittämisen osuutta koulujen opetusohjelmissa ja lisäämällä myönteistä suhtautumista yrittäjiin, myös aluksi epäonnistuneisiin yrittäjiin. Tätä on tuettava soveltuvilla opetusmateriaaleilla ja koulutusvälineillä. Hyvä toimintatapa 30–40 % kaikista Tanskan opetusministeriö on laatinut ohjelman yrittäjyyden edistämiseksi koulutusjärjestelmässä. Ohjelma tunnetaan nimellä Handlingsprogram for dansk selvstaendighedskultur: Ivaerksaetteri og innovation (toimintaohjelma yrityskulttuurin edistämiseksi Tanskassa: yrittäjyys ja innovaatiot). Kahdessa vuodessa ja ammattiopetustasolle on saanut koulutusta yrittäjätoiminnassa. 200 hanketta on toimeenpantu, mikä tarkoittaa sitä, että koko koulutusjärjestelmää varten on kehitetty välineitä ja opetusmateriaalia. Opettajat ovat saaneet erityistä koulutusta yrittäjätoiminnassa. Ohjelman arviointi osoittaa, että opetuksen ja opiskelijat ovat olleet paljon motivoituneempia oman jälkeen oppilaat yrityksen perustamiseen tai pk-yrityksessä työskentelemiseen. ala-asteelta yliopisto- nuorista Organisaatio Tanskan opetusministeriö 45 Yhteystiedot Jørgen Balling RASMUSSEN Undervisningsministeriet Frederiksholms Kanal 25F 1220 Copenhagen K DENMARK Puh. : +45 33 92 50 00 Faksi: +45 33 92 55 47 Sähköposti: Joergen. Balling. Rasmussen@uvm. dk 2. Kouluttajien koulutus Aihe aikaan saataisiin ja Jotta korkeakoulutuksessa, opettajien, luennoitsijoiden ja kouluttajien on itse muutettava suhtautumistaan ja lähestymistapaansa. Heitä voidaan auttaa tässä muuttumisessa. ajattelutavan muutos koulujärjestelmässä Hyvä toimintatapa Trading Places -hankkeen avulla englantilainen Centre for Enterprise Leicestershire -yrityskeskus pyrkii edistämään oppilaitosten, yritysyhteisön ja yritysten tukiorganisaatioiden välistä toimintaa. Käytännössä ohjelma tarjoaa yliopistomaailman ihmisille mahdollisuuden vaihtaa paikkaa yritysmaailman ihmisten kanssa osaksi viikkoa. He saavat siten omaa kokemusta akateemisen tiedon soveltamisesta erityisiin pienyritysten ongelmiin. Yrittäjille annetaan mahdollisuus työskennellä akateemisessa laitoksessa ja jakaa kokemuksiaan pk-yrityksen johtamisesta opiskelijoille. Vaihdoista kertynyt kokemus on johtamassa käyttää opetustarkoituksiin koko alueella, opetusohjelmien muuttamiseen pitkällä ajalla ja yhteistyöhön tähtääviin pitkän ajan kumppanuuksiin. esimerkkitapausten kokoelmaan, voidaan jota Organisaatio Centre for Enterprise Leicestershire 46 Yhteystiedot Paul HANNON The Centre for Enterprise The Innovation Centre 49 Oxford Street Leicester LE1 5XY UNITED KINGDOM Puh. : +44 (0)116 250 6068 Faksi: +44 (0)116 250 6069 Sähköposti: centforent@webleicester. co. uk Lisätietoja Raportti: Trading Places - Academics in SMEs project Internet: http://www. centreforenterprise. co. uk (tekeillä) 3. Yrittäjyyden mainostaminen korkeakoulutuksessa Aihe Yliopistot ja muut korkeakoulutusta antavat laitokset voisivat tehdä paljon enemmän yrittäjyyden edistämiseksi opiskelijoiden keskuudessa. Hyvä toimintatapa on ja yliopisto lisäämiseksi Alankomaalainen Twenten kehittänyt perusrakenteet tukemiseksi opiskelijoiden yrityshengen edistämiseksi, keskuudessa. Sen TOP-ohjelma tukee oppilaita yrityksen perustamisessa antamalla tilat, ohjausta ja korottomia lainoja. Mutta yliopisto pyrkii myös sen varmistamaan, varsinaisessa akateemisessa toiminnassa, sen tarjoamissa oppikursseissa ja sen yrityshankekokeiluissa. yrittäjämyönteisellä suhtautumisella että osa on Organisaatio Twenten yliopisto 47 Yhteystiedot Dr van der SIJDE Jan van BENTHEM (Project manager TOP-projects) Liaison Group University of Twente P. O Box 217 - 7500 AE ENSCHEDE, THE NETHERLANDS Puh. : +31 534894699 Faksi: +31 53 4893360 Sähköposti: j. w. l. vanbenthem@lg. utwente. nl Lisätietoja Raportti: An Infrastructure for Academic Entrepreneurship Internet: http://www. utwente. nl 4. Johdonmukainen ja käytännöllinen koulutustuki Aihe Aloittavat koulutustukipaketin, joka on helposti saatavilla. tarvitsevat yritykset johdonmukaisen ja käytännöllisen Hyvä toimintatapa tahansa) on etäopetusohjelma, Koulutustoimenpidepaketti Training for Business Start-up, Anytime, Anywhere (aloittaville yrityksille suunnattua koulutusta milloin tahansa ja missä joka on kehitetty kansallisen Entreprendre en France -verkon tarjoamissa puitteissa. Sitä tarjoavat Poitou- Charentesin alueen kuusi kauppakamaria yhdessä CNED:n (kansallinen etäopetuskeskus), yritysten perustamisviraston (Agence Pour la Création d'Entreprises) ja CEPAC Atlantic Centre -keskuksen kanssa. Opetusmoduulit analysoimaan auttavat hankkeen yrittäjiä toteutuskelpoisuutta ja yrityksen alkukehitykseen tarvittavia vaiheita. Yrityksestä laaditaan hankekansio, johon sisältyy yrityssuunnitelma, ja se saa läheistä tukea kauppakamarien neuvonantajilta ja Entreprendre en France -verkkoon kuuluvilta ammattialajärjestöiltä. Koulutusmateriaali tuotetaan ja markkinoidaan CNED:n kautta, ja se on saatavilla paperilla ja sähköisessä muodossa. voimavarojaan, omia Organisaatio CEPAC Centre Atlantique 48 Yhteystiedot Madame Maryvonne BOULESTIN CEPAC Centre Atlantique 10 place du Temple F-79000 Niort FRANCE Puh. : +33 5 49287970 Faksi: +33 5 49245711 CNED Téléport 4 BP 200 F-86980 Futuroscope Cedex FRANCE Puh. : +33 5 49499494 Lisätietoja Raportti: Training for Starting a Business, at Anytime, Anywhere Internet: http://www. cned. fr 5. Tietotekniikan käyttö Aihe Tietotekniikka voi tarjota joustavaa koulutusta potentiaalisille yrittäjille ja tehdä siitä houkuttelevampaa ja informatiivisempaa. Hyvä toimintatapa Ruotsissa toimiva Ung Företagsamhet -verkko (Young Enterprise), samoin kuin sen vastineet muualla Euroopassa, tarjoaa 16–20 vuotiaille nuorille kokemusta yrityksen perustamisesta ja hoitamisesta. Ruotsin lukiolaisista 75 prosenttia osallistuu ohjelmaan. Viime aikoina oppilaille on tarjottu interaktiivista oppimateriaalia laajasti levitetyn ja helposti mukautettavan cd- romin muodossa. Organisaatio Young Enterprise Sweden 49 Yhteystiedot Johan CARLSTEDT Young Enterprise Sweden, c/o Industriförbundet Box 5501 S-11485 Stockholm SWEDEN Puh. : +46 8 7838068 Faksi: +46 8 6624176 Sähköposti: johan. carlstedt@industriforbundet. se Lisätietoja Raportti: A Description of Young Enterprise Sweden Internet: http://www. ungforetagsamhet. se 6. Apua naisyrittäjille Aihe Eräillä yrittäjäryhmillä, erityisesti naisyrittäjillä, on erityisiä ongelmia, ryhmät tarvitsevat erityyppistä koulutusta. ja Hyvä toimintatapa Erityisestä naisille kohdistetusta koulutustuesta on lukuisia esimerkkejä. Portugalilaisen käsittelee pankkirahoituksen saantiin liittyviä ongelmia. Naisia opetetaan sekä esittämään oma asiansa tehokkaasti että ymmärtämään pankkien odotuksia paremmin. Apua annetaan myös korkojen ja takuiden neuvottelemisessa. GDO-organisaation tarjoama apu Organisaatio GDO 50 Yhteystiedot Luis Alberto FERNANDES GDO Rua do Borja n°55 – 2a C/V DTA 1350-045 LISBOA PORTUGAL Puh. : +351-21-3979977/78 Faksi: +351-21-3979978 Lisätietoja Raportti: Training Women in Negotiations with Banks 51 HYVÄN TOIMINTATAVAN TULOSTEN LEVITTÄMINEN ALOITTAVIEN YRITYSTEN RAHOITUS (MADRID) Madridin seminaarin tavoitteena oli syventää yritysten perustamiseen eri jäsenvaltioissa liittyvien taloudellisten tukitoimenpiteiden analyysia. Keskustelun keskittäminen aloittavien yritysten rahoitusmekanismeihin oli merkki siitä, että rahoitus on yhä yksi merkittävimmistä esteistä yrityshankkeiden kehittymiselle. Parhaiden toimintatapojen vaihto jäsenvaltioiden välillä voi auttaa vähentämään rahoitukseen liittyviä esteitä. Lisätietoja seuraavista esimerkeistä löytyy julkaisusta Finance for SMEs in the Start- up Phase, final Report of the Madrid seminar, 22-23 June 1998. 1. Institutionaaliset puitteet Aihe Tarvitaan rahoituslaitos, jonka pääasiallisena velvollisuutena on varmistaa, että aloittavat yritykset saavat rahoitusta. Hyvä toimintatapa rahoituksellisia Deutsche Ausgleichsbank -pankki keskittyy aloittavien yritysten toiminnan edistämiseen niiden ensimmäisinä vuosina. Se tarjoaa kattavan valikoiman sekä yrittäjille. neuvontapalveluja potentiaalisille Rahoitukseen vaihtelevat myynninedistämislainoista pääomarahoitukseen, mutta näitä täydentävät yhä monimuotoisemmat tukipalvelut. palvelut liittyvät että Organisaatio Yhteystiedot Deutsche Ausgleichsbank Geerd WURTHMANN Deutsche Ausgleichsbank - Kreditsekretariat Ludwig-Erhard-Platz 3, D-53179 Bonn GERMANY Puh. : +49 2 228312947 Faksi: +49 2 2288312356 Sähköposti: dtabonn@t-online. de 52 Lisätietoja Raportti: The Development of Financial Aid to the Benefit of New Business Start-ups Internet: http://www. dta. de 2. Yritysidean esittäminen Aihe Joidenkin yrittäjien on esiteltävä itsensä tehokkaammin pankeille antamalla parempaa ja ymmärrettävämpää tietoa nykyisestä tai tulevasta toiminnasta. Hyvä toimintatapa Belgiassa Générale de Banque -pankki auttaa tulevia yrittäjiä Starter-palvelun avulla. Palveluun kuuluu yrityssuunnitelman laatiminen ja yrityshankkeen analysoiminen. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että pankki auttaa asiakkaita esittelemään itsensä. Kohderyhmänä ovat henkilöt, joilla on riittävästi omaa rahoitusta ja jotka harkitsevat yrityksen perustamista tai hankkimista. Ohjelmaan valittujen on hyväksyttävä apua ensimmäisten kolmen vuoden ajan. Neuvoja antaa hyväksytty konsultti, jonka asiakas valitsee pankin ylläpitämästä luettelosta. Avun organisaation ja hallinnoinnin parantamiseksi pankki on perustanut ryhmän, joka koostuu yliopistoista ja liike-elämästä peräisin olevista neuvonantajista ja jonka tehtävänä on rekrytoida konsultit, kouluttaa heidät ja koordinoida aloittavien yrittäjien avustusohjelmat. ammatillisia neuvoja ja Organisaatio Yhteystiedot Générale de Banque Philippe GOOSSENS Générale de Banque Corporate Finance Warandeberg 3 B-1000 Brussels BELGIUM Puh. : +32 2 5184576 Faksi: +32 2 5184779 Lisätietoja Raportti: Bank Finance Internet: http://startersfr. gbank. be 3. Pankkien asiakassuhdehallinto 53 Aihe kehitystä on pk-yritysten pankkisektorilla erityisolosuhteisiin. suurempi Tervetullutta keskittyminen Asiakasystävälliset toimintatavat, erityisesti "asiakassuhdehallinto", ovat sekä pankkien että pk- yritysasiakkaiden eduksi. Pk-yritysten osalta etu on siinä, että ne arvioidaan yrityksen todellisten vahvuuksien pohjalta, eikä jonkin abstraktin laskukaavan nojalla. tapahtunut Hyvä toimintatapa of Irelandin yritystukiyksikkö edelläkävijä Bank asiakassuhdehallinnon ottamisessa käyttöön sekä pankin että asiakkaiden hyödyksi. Lähestymistapaa täydentävät rahoitukselliset ja neuvontapalvelut, jotka on mukautettu aloittavien ja kehittyvien yritysten erityistarpeisiin. Niihin kuuluvat myös kolmen vuoden ajan korottomat First Step -lainat. ollut on Organisaatio Yhteystiedot Bank of Ireland Barry MC NAMARA Bank of Ireland Lower Baggot Street Dublin 2 IRELAND Puh. : +353 1 6615933. Faksi: +353 1 6763493 Lisätietoja Raportti: Recent Developments in SME Financing Internet: http://www. bankofireland. ie (under business banking) 4. Mikrolainat Aihe Suhteellisten pienten mikrolainojen, lisävakuuksia, tarjontaa on lisättävä. joita varten ei useinkaan tarvita 54 Hyvä toimintatapa Suomessa Finnvera oyj (riskirahoituksen asiantuntija) tarjoaa mikrolainoja erityisesti mikroyrityksille ja pienyrityksille, jotka työllistävät enintään viisi henkilöä. Laina voidaan myöntää kaikille yrityksille niiden yritysmuodosta 16 800). Korko riippumatta. Mikrolainan määrä on enintään FIM 100 000 ( on pienempi kuin tavallisilla riskilainoilla, ja naisyrittäjille myönnettyjen lainojen korot vielä pienempiä. € Organisaatio Yhteystiedot Finnvera Martin INGMAN FINNVERA Liaison Office 58, Av. Des Arts B-1000 Bruxelles BELGIUM Puh. : +322 5489614 Faksi: +322 400709075 Sähköposti: martin. ingman@euronet. be Lisätietoja Raportti: Bank Finance for Start-ups: An Outsider’s View Internet: http://www. finnvera. fi 5. Verkottuminen yksityisten pääomasijoittajien (business angels) kanssa Aihe Yksityisten pääomasijoittajien osuutta pk-yritysten rahoituksessa pitäisi lisätä, erityisesti kannustamalla tehokkaasempaan verkottumiseen sellaisten pk- yritysten kanssa, joilla on investointipotentiaalia. Hyvä toimintatapa National Business Angels Network -verkko tukee kasvupotentiaalia omaavia yrityksiä, jotka voivat hyötyä rahoituksesta ja yksityisten sijoittajien hallinnollisesta panoksesta. Verkko tarjoaa palveluja myös yksityisille jotka haluavat sijoittaa varojaan ja pääomasijoittajille (business angels), aikaansa kasvuyrityksiin. Verkossa on yli 400 rekisteröityä sijoittajaa, jotka tarjoavat varoja ja asiantuntemusta sekä maanlaajuisen liikekumppanien verkon. 55 Organisaatio Yhteystiedot National Business Angels Network Susan KRANTZ National Business Angels Network 40-42 Cannon Street London EC4N 6JJ UNITED KINGDOM Puh. : +44 171 3292929 Faksi: +44 171 3292626 Sähköposti: info@nationalbusangels. co. uk Lisätietoja Raportti: LINC (Local Investment Networking Company) Internet: http://www. nationalbusangels. co. uk 6. Oman pääoman markkinat Aihe On tärkeää kehittää pk-yrityksille soveltuvia oman pääoman markkinoita, myös tapana luoda poispääsy riskipääomasijoituksista. Hyvä toimintatapa Neuer Markt -markkinat Saksassa vastaavat muualla toteutettuja Nouveaux marchés -markkinoita ja ovat kiinnostava esimerkki siitä, että kyseistä kehitystä voi jotka ovat perinteisesti vastustaneet tämänkaltaista osakkuuksien kauppaa. tapahtua jopa saksalaisilla rahoitusmarkkinoilla, 56 Organisaatio Yhteystiedot DIHT Dr Torsten SLINK DIHT 49 A, Boulevard Clovis B-1000 Brussels BELGIUM Puh. : +32 2 2861611 Faksi: +32 2 2861605 Sähköposti: tslink@bruessel. diht. ihk. de Lisätietoja Raportti: Summary for the seminar "Finance of Enterprises in the start-up phase" Internet: http://www. neuermarkt. de/INTERNET/NM/NM3. nsf 57 HYVÄN TOIMINTATAVAN TULOSTEN LEVITTÄMINEN ALOITTAVIEN YRITYSTEN HAUTOMOT JA TUKIRAKENTEET (HELSINKI) Yrityshautomot ovat voimakas väline pk-yritysten perustamisessa, niiden tukemisessa aloitusvaiheessa ja niiden kasvuvauhdin kiihdyttämisessä. Helsingin seminaarissa pyrittiin sen vuoksi tarjoamaan laaja kuva Euroopan hautomoalan nykytilanteesta vaihtamalla hyviä toimintatapoja ja uusia ideoita jäsenvaltioiden välillä. Lisätietoja seuraavista esimerkeistä löytyy raportista Best Practices in Incubator Infrastructure and Innovation Support, Final report of the Helsinki seminar, 19-20 November 1998. 1. Palvelujen oikea yhdistäminen Aihe että jotta hautomot selväksi, edistämään On käynyt innovoivia yrityksiä, niiden on tarjottava oikeanlainen voimakkaasti palvelupaketti. Palveluihin on kuuluttava hyvät peruspalvelut, läheinen työskentely tutkimuskeskusten ja teknologialaitosten kanssa, hyvin järjestetty riskipääoman saanti ja mahdollisuudet verkottumiseen kaikilla tasoilla paikallisesta kansainväliseen. onnistuisivat Hyvä toimintatapa joustavat tukipalvelut IZET-innovaatiokeskus Saksassa on Gesellschaft für Technologieförderung Itzehoe mbH -yrityksen toimintamuoto. Yritys on voittoa tavoittelematon yhtiö, jonka ovat perustaneet Itzehoen kaupunki ja Steinburgin maakunta. Se tarjoaa yrityksille ammatilliset perusrakenteet, ja asiantuntijoiden neuvoja. Teknologian siirtoa tehdään lähellä olevan Silicon Technology ISIT:n Fraunhofer-instituutin kanssa sekä muiden yliopistojen ja tutkimuslaitosten kanssa. Vuonna 1998 IZET liittyi jäseneksi Pohjois-Saksan sähköisen annetaan rahoitusstrategioissa. ja yrityssuunnittelussa, yrittäjyydessä Tähän kuuluu avustaminen riskisijoituspääoman hankkimisessa. IZET on aktiivinen jäsen kymmenen hautomon muodostamassa alueellisessa verkossa Schleswig-Holsteinissa. Keskus myös osallistuu eurooppalaisiin tutkimuksen ja kehityksen siirtohankkeisiin ja standardointi hankkeisiin yhdessä muiden teknologiakeskusten kanssa kaikkialla EU:ssa. osaamiskeskukseen. Koulutusta soveltuvissa kaupankäynnin saattaa alkuun ja Organisaatio IZET Innovationszentrum Itzehoe 58 Yhteystiedot Dr Ingo HUSSLA Gesellschaft für Technologieförderung Itzehoe mbH Fraunhoferstr. 3 D-25524 Itzehoe GERMANY Puh. : +49 4821 778 600 Faksi: +49 4821 778 500 Sähköposti: info@izet. de Lisätietoja Raportti: Innovation Support in Incubator Centres of Northern Germany Internet: http://www. izet. de 2. Tarjottavien palvelujen laatu Aihe Hautomojen toiminnasta on riittävästi kokemusta, jotta tiedetään, miten niiden tulisi osallistua paikalliseen talouden kehitykseen, minkä pitäisi olla niiden ydinpalveluja ja minkälaisiin suorituksiin niiden pitäisi yltää palvelujen toimittamisessa. Tämän kokemuksen kerääminen yhteen pitäisi johtaa korkeaan tasoon kaikkialla. Hyvä toimintatapa julkaisemaan Osana jatkuvasti käynnissä olevaa laatua koskevaa pohdintaa ranskalainen yrityshautomojen johtajien yhdistys (ELAN) on yhdessä Ranskan talous- ja teollisuusministeriön kanssa aloittanut prosessin, joka on saanut Ranskan hautomojen standardointilaitoksen AFNORin tehtävistä ja palveluista (NF X 50. 770) sekä siihen liittyvän sertifikaatio- ohjesäännön (NF 248). Koulutusvälineeksi tarkoitetun standardin avulla pyritään varmistamaan, että yritykset saavat mahdollisimman tehokasta tukea. Tämän aloitteen seurauksena Aquitanian alueen hautomoverkko on tehnyt esitutkimuksen muutoksista, joita tarvitaan sen jäsenten sertifioimiseksi. Näille hautomoille ollaan parhaillaan myöntämässä sertifikaatteja. Bordeaux Productic on saanut standardin NF X50. 770 noudattamista osoittavan sertifikaatin tammikuussa 1999. standardin Organisaatio ELAN (kansallinen) Bordeaux-Productic (alueellinen) 59 Yhteystiedot Françoise BOIVERT Olivier PRUDHOMME Bordeaux-Productic Site Technologique de Marticot 33610 Cestas FRANCE Puh. : +33 5 56 21 59 59 Faksi: +33 5 56 78 89 13 Sähköposti: fboivert@bordeaux-productic. alienor. fr Lisätietoja: Raportti: The Networking Strength in Professional Organisation in Incubators: the French NORM 3. Tehokas teknologian siirto Aihe Teknologian tehokas siirto yliopistoista ja tutkimuslaitoksista kaupallisiin sovelluksiin on yleisesti mainittu, mutta vaikeasti saavutettava tavoite. Tämän tavoitteen jatkuvaan saavuttamiseen sopivat menetelmät ovat merkittävä miettimisen aihe hautomoille. Hyvä toimintatapa tiede- keskittymä ainutlaatuinen on Euroopassa ja Cambridgessa teknologiayrityksiä. Sen jälkeen kun St John's -innovaatiokeskus perustettiin sinne teknologiahautomona vuonna 1987, yli 100 yhtiötä on lähtenyt keskuksesta. Siellä on nyt 54 yhtiötä ja noin 750 työntekijää. Keskus tarjoaa tukiympäristön henkilöille, joiden tausta on tieteellisessä ja teknologisessa tutkimuksessa, ja pyrkii auttamaan heitä saavuttamaan riittävät yritystaidot teknisen osaamisen täydentämiseksi. Tutkimus osoittaa, että keskuksen toiminnan, mikä on avustamista 154 yrityksestä vain 15 on lopettanut huomattavasti vähemmän kuin tilastollisesti odotettu 70 yritystä. Organisaatio St John's Innovation Centre 60 Yhteystiedot Walter HERRIOT St John's Innovation Centre Cowley Road Cambridge CB4 4WS UNITED KINGDOM Puh. : +44 (0)1223 420252 Faksi: +44 (0)1223 420844 Sähköposti: wjherriot@stjohns. co. uk Lisätietoja Internet: http://www. admin. cam. ac. uk/univ/innovation/2. html 4. Hautomojen mahdollisuudet uusilla aloilla Aihe Vaikka hautomojen ajatellaan usein liittyvän ainoastaan tiedeperusteisiin yhtiöihin, niiden mallia voidaan kuitenkin soveltaa useilla muilla aloilla. Hyvä toimintatapa Suomessa (nykyisin Helsingissä, Espoossa, Oulussa, Savonlinnassa ja Vaasassa) toimiva Travel Park -hautomoverkko on yrityshautomoverkko, joka toimii matkailualalla. Sen tavoitteena on auttaa vuosittain noin 60–80 yritystä kehittymään kahden vuoden aikana toimiviksi ja voitollisiksi tarjoamaan korkealaatuisia ja innovatiivisia pienyrityksiksi, jotka pystyvät palveluja matkailijoille ja muille matkustajille. Travel Park toimii läheisessä ja kaikkia osapuolia hyödyttävässä yhteistyössä suurimpien suomalaisten matkailualan yhtiöiden kanssa. Organisaatio Travel Park Incubator Network 61 Yhteystiedot Jari AURANEN Travel Development Centre Finland Ltd Travel Park Incubator Network P. O. Box 8, Pajuniityntie 11 FIN-00321 HELSINKI FINLAND Puh. : +358-9-5807 8368 Faksi: +358-9-5807 8375 Sähköposti: smak. helsinki@haaga. fi Lisätietoja Raportti: Theme Tourism and Services Internet: http://www. haaga. fi/smak/travelpark 5. Verkottumisen arvo hautomoille ja niiden asiakkaille Aihe Jotta hautomot olisivat kustannustehokkaita, on olennaisen tärkeää, että ne ovat yhteydessä paikallisiin innovaatioverkkoihin, jotka edistävät uusien ja jo olemassa olevien yritysten välistä vuorovaikutusta ja tekevät hautomoille mahdolliseksi hyödyntää mahdollisimman paljon yhteistyötä tukipalvelujen tarjoamisessa koulutuksen tarjoamisessa. korkealaatuisen ja muilla aloilla, kuten Hyvä toimintatapa jotka ovat vuodesta 1995 Helsingin alueella olevat 17 hautomoa, ja 1300 työpaikkaa, synnyttäneet 760 uutta taitoperusteista yhtiötä jotka kehittävät työskentelevät verkkona sellaisten hautomojen kanssa, koulutusohjelmia, tutkivat laatukysymyksiä tai kehittävät parempia tapoja tunnistaa potentiaalisia yrittäjiä. Verkottuminen, jossa on mukana paikallinen yhteisö sekä keskisuuria ja suuria yrityksiä, on yksi syy tämän aloitteen kustannustehokkuudelle. Organisaatio Uudenmaan TE-Keskus 62 Yhteystiedot Taavetti MUTANEN Uudenmaan TE-Keskus PO Box 15 FIN-00241 Helsinki FINLAND Puh. : +358 9 2534 2481 Faksi: +358 9 2534 2400 Sähköposti: taavetti. mutanen@te-keskus. fi Lisätietoja Raportti: Incubators in Helsinki region Internet: http://www. yrityshautomot. net 6. Keskinäinen tuki kansallisella tasolla Aihe Hautomot, joilla on samantyyppisiä ongelmia, voivat käsitellä tärkeitä kysymyksiä, kuten palvelujen laatua ja teknologian siirron edistämistä, tekemällä yhteistyötä kansallisella tasolla. Hyvä toimintatapa Espanjalainen yritys- ja innovaatiokeskusten yhdistys (ANCES) auttaa jäseniään toteuttamaan yhteistyöjärjestelmiä, edistää kokemusten vaihtoa ja esikuva-analyyseja (benchmarking) sekä kokonaisvaltaista laadunhallintaa keskusten tukemien yritysten välillä, ja auttaa niitä hyödyntämään paremmin yliopistoissa kehitettyjen teknologioiden tarjoamia mahdollisuuksia. Yhdistys auttaa myös edistämään yhtiöiden spin-off-toimintoja. Jäsenten välittömällä panoksella on suuri merkitys tämän saavuttamisessa. Organisaatio Asociación Nacional de Centros Europeos de Empresas e Innovación Españoles 63 Yhteystiedot D. Jesus CASANOVA Asociación Nacional de Centros Europeos de Empresas e Innovación Españoles Avda. Benjamín Franklin, 12 46980 Valencia SPAIN Puh. : + 34 96. 199. 42. 00 Faksi: +34 96. 199. 42. 20 Sähköposti: ances@ances. com Lisätietoja Raportti: BICs Networking for Co-operation - the Spanish Model (ANCES) Internet: http://www. ances. com 7. Hautomojen tasapainoisen rahoituksen tarve Aihe Varhaisessa vaiheessa hautomoilla on monia samoja ongelmia kuin niiden asiakkailla. Kuten millä tahansa aloittavalla yrityksellä, hautomolla ei aluksi ole asiakkaita, kassavirtaa ja kriittistä massaa. Vaikka pyrkimyksenä on yksityisen rahoituksen edistäminen, tasapainon saavuttamiseen menee vuosia, ja sinä aikana tarvitaan julkista rahoitusta. Hyvä toimintatapa Ranskassa oleva Sophia Antipolis -tiedepuisto on Euroopan laajin. Se käsittää 2 300 hehtaarin alueen, 1 200 yhtiötä ja 20 000 työntekijää. johon kuuluu 52 Kansainvälinen kehittyneen viestinnän keskus (CICA), kyseisistä yhtiöistä ja noin 800 työntekijää, perustettiin vuonna 1987 paikallisen yhteisön tuella. CICA on selkeästi onnistunut perustavoitteessaan edistää tietotekniikkaan perustuvia yhtiöitä. Säännöllisestä yksityisen rahoituksen kasvusta huolimatta CICA tarvinnee julkista perusrahoitusta vielä muutaman vuoden ajan. Organisaatio International Centre for Advanced Communication (CICA) 64 Yhteystiedot Alain ANDRE CICOM Organisation, CICA 2229, route des Crêtes Sophia Antipolis 06560 Valbonne FRANCE Puh. : +33 (0)4 92 94 20 00 Faksi: +33 (0)4 92 94 20 20 Sähköposti: andre@cica. fr Lisätietoja Raportti: Incubator finance - case example from France Internet: www. cica. fr 8. Virtuaalisen hautomon tarjoamat mahdollisuudet Aihe hautomo, Virtuaalinen viestintäteknologiaa, maahan tai rakennuksiin kohdistuvien investointitarpeiden poistuminen. käyttää tarjoaa monia etuja, ja joista vähäisin ei ole suurten uudenaikaista tieto- joka Hyvä toimintatapa jonka teknologiapuisto, Lavanttal-innovaatiokeskus Itävallan Kärntenin maakuntaan, on Virtuaalinen tarjoaa rajoitetun määrän perustanut palveluja (kokoustilat, puhelinpalvelut jne. ) innovaatiokeskuksessa, mutta monia muita palveluja tarjotaan tietokoneen ja Internet-linkkien välityksellä. neuvonta Näihin oikeudellisissa asioissa, markkinointi, laatu ja standardit. Yritysten välistä aktiivista yhteistyötä rohkaistaan. Pääoma, tavallisesti sidottu tiloihin, on nyt osittain sijoitettu korvaamaan vuokratulot, mutta sitä käytetään osittain myös aloituspääoman tarjoamiseen. videokonferenssit, kirjanpitopalvelut, joka olisi kuuluvat Organisaatio Lavanttal Innovation Centre 65 Yhteystiedot Dieter RABENSTEINER Lavanttal Innovation Centre AUSTRIA Puh. : +43 43 52 35 911 Faksi: + 43 43 52 35 851 Sähköposti: rabensteiner@liz. at Lisätietoja Raportti: Financing a regional virtual technology park Internet:http://www. liz. at 66