title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2016/99 esittäjä(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle. Komission toimet lihan vientitodistusten käytössä ilmenneiden puutteiden korjaamiseksi.

eurovoc_concepts:
European social policy
Finland
Sweden
health certificate
import (EU)
meat

text: C 303 E/24 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Komission l(cid:228)hestymistapa arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kysymykseen on edelleen sama 4. kuin se oli komission tiedonannossa Internetin laittomasta ja haitallisesta sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228) (7) ja vihre(cid:228)ss(cid:228) kirjassa alaik(cid:228)isten ja ihmisarvon suojelusta audiovisuaalisissa ja tietopalveluissa (8), joihin komissio viittaa vastauk- sena t(cid:228)h(cid:228)n kysymykseen. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s N:o 276/1999/ETY, tehty 25. 1. 1999 (cid:129) EYVL L 33, 6. 2. 1999. (2) EYVL L 270, 7. 10. 1998 http://europa. eu. int/comm/dg10/avpolicy/new_srv/recom-intro_fi. html. (3) EYVL L 322, 12. 12. 1996 http://europa. eu. int/comm/justice_home/project/stop_fi. htm. (4) http://www. stop-childpornog. at/conc. asp. (5) Lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma, johon sis(cid:228)ltyy Euroopan parlamentin lausunto ehdotuksesta yhteiseksi toiminnaksi, Internetiss(cid:228) jonka neuvosto on hyv(cid:228)ksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3 artiklan perusteella, v(cid:228)litett(cid:228)v(cid:228)n lapsipornografian vastaisista toimenpiteist(cid:228) (10850/5/98 (cid:129) C4-0674/98 (cid:129) 98/0917(CNS)) (kuulemis- menettely) 13. huhtikuuta 1999, kansalaisvapauksien valiokunnan mietint(cid:246) (mietinn(cid:246)n laatijana Gerhard Schmid) A4-0141/1999. (6) KOM(1999) 427 lopullinen, http://europa. eu. int/eur-lex/fi/com/dat/1999/fi_599PC0427. html. (7) KOM(96) 487 lopullinen, http://www2. echo. lu/legal/en/internet/communic. html. (8) KOM(96) 483 lopullinen, http://europa. eu. int/en/record/green/gp9610/protec. htm. (2000/C 303 E/020) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2016/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jan Andersson (PSE) komissiolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Komission toimet lihan vientitodistusten k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) ilmenneiden puutteiden korjaamiseksi T(cid:228)m(cid:228)n vuoden kuluessa Ruotsissa on paljastunut 25 tapausta, joissa toisista EU-maista tuoduissa lihaeriss(cid:228) on ollut salmonellaa. Tapaukset ovat olleet yleens(cid:228) sellaisissa eriss(cid:228), joiden alkuper(cid:228)maista saadut viralliset todistukset ovat olleet kunnossa. Salmonellaa on esiintynyt siit(cid:228) huolimatta. Nykyiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t mahdollista- vat vain satunnaisen valvonnan. On siis pel(cid:228)tt(cid:228)viss(cid:228), ett(cid:228) kuluttajille p(cid:228)(cid:228)tyy salmonellaa sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) lihaa. Salmonella on nykyisin suuri kansanterveydellinen ongelma, joka useissa j(cid:228)senvaltioissa aiheuttaa varsin monia kuolemantapauksia. T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten tarkasteltuna on eritt(cid:228)in vakava asia, jos j(cid:228)senvaltioiden my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)t todistukset eiv(cid:228)t takaa maahantuotujen lihaerien turvallisuutta. Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) lihan vientitodistusten k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) ilmenneiden puutteiden korjaami- seksi? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (2. joulukuuta 1999) Suomeen ja Ruotsiin viet(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) tuoreesta naudan- ja sianlihasta, teurassiipikarjasta ja tuoreesta siipikarjan- lihasta on otettava n(cid:228)ytteet ja ne on testattava salmonellan varalta neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiss(cid:228) 95/409/EY (1), 95/410/EY (2) ja 95/411/EY (3) annettujen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti. N(cid:228)ytteet on otettava lihan tuottaneessa laitoksessa tai siipikarjan alkuper(cid:228)laitoksessa. Liha- ja siipikarjaerien mukana on oltava tuoretta naudan- ja tuoretta siipikarjanlihaa koskeva, neuvoston direktiivin 64/433/ETY (4), sianlihaa, 90/539/ETY (5) tai 71/118/ETY (6) mukainen todistus. teurassiipikarjaa tai Komissio on tietoinen joistakin tapahtuneista s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jenvastaisuuksista, joissa todistukset ovat olleet virheellisi(cid:228). Ruotsin viranomaiset ovat k(cid:228)ynnist(cid:228)neet erityisen (cid:148)takuuprojektin(cid:148), mutta komissiolle ei ole tiedotettu projektin tuloksista t(cid:228)lt(cid:228) vuodelta. Neuvoston direktiiviss(cid:228) 89/662/ETY (7), joka on annettu 11. joulukuuta 1989, s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n sis(cid:228)markkinoiden el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastuksista, jotka pit(cid:228)isi periaatteessa suorittaa alkuper(cid:228)maassa eik(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)paikassa. Siten direktiivin 3 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltioiden velvollisuudesta varmistaa, ett(cid:228) markkinoille p(cid:228)(cid:228)stet(cid:228)(cid:228)n ainoastaan tuotteita, jotka on hankittu, tarkastettu, merkitty ja varustettu vakuustodistuksella yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti kyseist(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)paikkaa varten. El(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastuksia ja niist(cid:228) annettuja todistuksia koskevien yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten noudattamisen varmistamiseksi on toteutettu useita toimenpiteit(cid:228), ja parhaillaan valmistellaan uusia toimenpiteit(cid:228). Direk- 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/25 tiivin 89/662/ETY 16 artiklan 1 kohdassa asetetaan j(cid:228)senvaltioille velvoite toimittaa komissiolle direktiivin mukaisesti tehtyj(cid:228) tarkastuksia koskevat keskeiset tiedot yhdenmukaistetun mallin mukaisesti. T(cid:228)m(cid:228) artikla pantiin alun perin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n neuvoston direktiivin 89/662/ETY soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastusten olennaisista tiedoista 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1998 tehdyll(cid:228) komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 98/470/EY (8), jossa asetetaan vaatimukset tietojen keruulle ja toimittamiselle ja jonka yksi liite koskee tuoreliha-alaa. Siipikarjanlihaa koskeva p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sluonnos on parhaillaan valmisteilla, ja seuraavaksi se toimitetaan pysyv(cid:228)lle el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)komitealle. Komissio aikoo laatia uusia p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sluonnoksia lis(cid:228)t(cid:228)kseen toiminta-aloja, joilta tietoja on ker(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) ja toimitettava komissiolle. Edell(cid:228) esitettyjen toimenpiteiden lis(cid:228)ksi on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot tekev(cid:228)t kahdenv(cid:228)lisi(cid:228) sopimuksia direktiivin 89/662/EEC 8 artiklan mukaisista toimenpiteist(cid:228) tapauksissa, joissa todistuksissa ep(cid:228)ill(cid:228)(cid:228)n tai todetaan olevan virheellisyyksi(cid:228). (1) EYVL L 243, 11. 10. 1995. (2) EYVL L 243, 11. 10. 1995. (3) EYVL L 243, 11. 10. 1995. (4) EYVL 121, 29. 7. 1964. (5) EYVL L 303, 31. 10. 1990. (6) EYVL L 55, 8. 3. 1971. (7) EYVL L 295, 30. 12. 1989. (8) EYVL L 208, 24. 7. 1998. (2000/C 303 E/021) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2032/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Juomapakkaukset Kertak(cid:228)ytt(cid:246)isten juomapakkausten k(cid:228)ytt(cid:246) EU:n alueella on yleist(cid:228) ja vahingoksi ymp(cid:228)rist(cid:246)lle. Onko komissio ryhtynyt toimiin tukeakseen esimerkiksi uudelleenk(cid:228)ytett(cid:228)vien juomapakkausten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228)? Jos on, kuinka suurista summista on kyse? Millaiset mahdollisuudet komission mielest(cid:228) on ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n koko EU:lle yhteinen palautettavien ja uudelleenk(cid:228)ytett(cid:228)vien standardipakkausten j(cid:228)rjestelm(cid:228)? Onko komissiolla tietoa, kuinka monta juomapakkausta k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)ivitt(cid:228)in EU:n alueella? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (4. tammikuuta 2000) Pakkausten uudelleenk(cid:228)yt(cid:246)n edist(cid:228)minen j(cid:228)senvaltioissa kuuluu toimenpiteisiin, joista on s(cid:228)(cid:228)detty pakkauk- sista ja pakkausj(cid:228)tteist(cid:228) 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviss(cid:228) 94/62/EY (1) ja joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n est(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tai v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n pakkausj(cid:228)tteiden ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutuk- sia. Edellytyksen(cid:228) on, ett(cid:228) pakkauksia voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) uudelleen ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta j(cid:228)rkev(cid:228)ll(cid:228) tavalla perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti. Yhteis(cid:246)ss(cid:228) ei kuitenkaan ole olemassa mit(cid:228)(cid:228)n erityist(cid:228) rahoitusv(cid:228)linett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) tarkoitusta varten. johon Eurooppalaisen uudelleenk(cid:228)ytt(cid:246)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n luominen on kuitenkin melko monimutkainen asia, monet asiat vaikuttavat (standardointi, kuljetuset(cid:228)isyydet). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi on vaikeaa yhdenmukaistaa olemassa olevia uudelleenk(cid:228)ytt(cid:246)j(cid:228)rjestelmi(cid:228), jotka on kehitetty eri tavoin. Lis(cid:228)ksi tarve taata ymp(cid:228)rist(cid:246)n- suojelun korkea taso on yhdistett(cid:228)v(cid:228) sis(cid:228)markkinas(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihin. Ensimm(cid:228)isen(cid:228) toimenpiteen(cid:228) uudelleenk(cid:228)ytt(cid:246)j(cid:228)rjestelmien edist(cid:228)misen alalla komissio k(cid:228)ynnisti tutkimuk- sen, jossa kartoitetaan nykytilannetta ja selvitet(cid:228)(cid:228)n uudelleenk(cid:228)ytt(cid:246)j(cid:228)rjestelmien kehitt(cid:228)mist(cid:228) est(cid:228)vi(cid:228) teki- j(cid:246)it(cid:228). Tutkimus on saatettu vastik(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen, ja sit(cid:228) koskeva raportti on saatavana seuraavassa www- osoitteessa: http://www. europa. eu. int/comm/environment/waste/report4. htm. Raportin laatijat esitt(cid:228)v(cid:228)t siin(cid:228) omia n(cid:228)kemyksi(cid:228)(cid:228)n


title: Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ αριθ. 66/1999 της 28ης Μαΐου 1999 για την τροποποίηση του παραρτήματος ΙΙ (Τεχνικοί κανόνες, πρότυπα, δοκιμές και πιστοποίηση) της συμφωνίας για τον ΕΟ

eurovoc_concepts:
building materials
building regulations
producer's liability
product safety
production control
quality label

formats: html pdf print

text: 9. 11. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των L 284/51 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΗΣ ΜΕΙΚΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ ΤΟΥ ΕΟΧ αριθ. 66/1999 της 28ης Μαι΅ου 1999 για την τροποποι΄ηση του παραρτη΄µατος ΙΙ (Τεχνικοι΄ κανο΄νες, προ΄τυπα, δοκιµε΄ς και πιστοποι΄ηση) της συµφωνι΄ας για τον ΕΟΧ Η ΜΕΙΚΤΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΟΥ ΕΟΧ, 'Εχοντας υπο΄ψη τη συµφωνι΄α για τον Ευρωπαι¨κο΄ Οικονοµικο΄ Χω΄ρο, ο΄πως τροποποιη΄θηκε απο΄ το πρωτο΄κολλο προσαρµογη΄ς της συµφωνι΄ας για τον Ευρωπαι¨κο΄ Οικονοµικο΄ Χω΄ρο, εφεξη΄ς καλου΄µενη «η συµφωνι΄α», και ιδι΄ως το α΄ρθρο 98, Εκτιµω΄ντας τα ακο΄λουθα: (1) (2) (3) (4) (5) Το παρα΄ρτηµα ΙΙ της συµφωνι΄ας τροποποιη΄θηκε απο΄ την απο΄φαση αριθ. 52/1999 της Μεικτη΄ς Επιτροπη΄ς του ΕΟΧ, της 30η΄ς Απριλι΄ου 1999 (1), Η απο΄φαση 98/598/ΕΚ της Επιτροπη΄ς, της 9ης Οκτωβρι΄ου 1998, σχετικα΄ µε τη διαδικασι΄α βεβαι΄ωσης της πιστο΄τητας των δοµικω΄ν προι¨ο΄ντων δυνα΄µει του α΄ρθρου 20 παρα΄γραφος 2 της οδηγι΄ας 89/106/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου ο΄σον αφορα΄ τα αδρανη΄ (2), πρε΄πει να ενσωµατωθει΄ στη συµφωνι΄α, Η απο΄φαση 98/599/ΕΚ της Επιτροπη΄ς, της 12ης Οκτωβρι΄ου 1998, σχετικα΄ µε τη διαδικασι΄α βεβαι΄ωσης της πιστο΄τητας των δοµικω΄ν προι¨ο΄ντων δυνα΄µει του α΄ρθρου 20 παρα΄γραφος 2 της οδηγι΄ας 89/106/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου ο΄σον αφορα΄ ρευστα΄ στεγανοποιητικα΄ στεγω΄ν (3), πρε΄πει να ενσωµατωθει΄ στη συµφωνι΄α, Η απο΄φαση 98/600/ΕΚ της Επιτροπη΄ς, της 12ης Οκτωβρι΄ου 1998, σχετικα΄ µε τη διαδικασι΄α βεβαι΄ωσης της πιστο΄τητας των δοµικω΄ν προι¨ο΄ντων δυνα΄µει του α΄ρθρου 20 παρα΄γραφος 2 της οδηγι΄ας 89/106/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου ο΄σον αφορα΄ τα αυτοφερο΄µενα ε΄τοιµα συστη΄µατα διαφω΄τιστων στεγω΄ν (µε εξαι΄ρεση τα κατασκευασµε΄να µε βα΄ση το γυαλι΄) (4), πρε΄πει να ενσωµατωθει΄ στη συµφωνι΄α, Η απο΄φαση 98/601/ΕΚ της Επιτροπη΄ς, της 13ης Οκτωβρι΄ου 1998, σχετικα΄ µε τη διαδικασι΄α βεβαι΄ωσης της πιστο΄τητας των δοµικω΄ν προι¨ο΄ντων δυνα΄µει του α΄ρθρου 20 παρα΄γραφος 2 της οδηγι΄ας 89/106/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου ο΄σον αφορα΄ τα υλικα΄ οδοστρωσι΄ας (5), πρε΄πει να ενσωµατωθει΄ στη συµφωνι΄α, ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ: 'Αρθρο 1 Στο σηµει΄ο 1 (οδηγι΄α 89/106/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου) του κεφαλαι΄ου ΧΧΙ του παραρτη΄µατος ΙΙ της συµφωνι΄ας προστι΄θεται η ακο΄λουθη περι΄πτωση: «— 398 D 0598: Απο΄φαση 98/598/ΕΚ της Επιτροπη΄ς, της 9ης Οκτωβρι΄ου 1998 (EE L 287 της 24. 10. 1998, σ. 25), — 398 D 0599: Απο΄φαση 98/599/ΕΚ της Επιτροπη΄ς, της 12ης Οκτωβρι΄ου 1998 (EE L 287 της 24. 10. 1998, σ. 30), (1) Βλε΄πε σελι΄δα 10 της παρου΄σας Επι΄σηµης Εφηµερι΄δας. (2) EE L 287 της 24. 10. 1998, σ. 25. (3) EE L 287 της 24. 10. 1998, σ. 30. (4) EE L 287 της 24. 10. 1998, σ. 35. (5) EE L 287 της 24. 10. 1998, σ. 41. L 284/52 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των 9. 11. 2000 — 398 D 0600: Απο΄φαση 98/600/ΕΚ της Επιτροπη΄ς, της 12ης Οκτωβρι΄ου 1998 (EE L 287 της 24. 10. 1998, σ. 35), — 398 D 0601: Απο΄φαση 98/601/ΕΚ της Επιτροπη΄ς, της 13ης Οκτωβρι΄ου 1998 (EE L 287 της 24. 10. 1998, σ. 41). » 'Αρθρο 2 Τα κει΄µενα των αποφα΄σεων 98/598/ΕΚ, 98/599/ΕΚ, 98/600/ΕΚ και 98/601/ΕΚ στην ισλανδικη΄ και νορβηγικη΄ γλω΄σσα, τα οποι΄α περιλαµβα΄νονται στο παρα΄ρτηµα των αντι΄στοιχων γλωσσικω΄ν εκδο΄σεων της παρου΄σας απο΄φασης, ει΄ναι αυθεντικα΄. 'Αρθρο 3 Η παρου΄σα απο΄φαση αρχι΄ζει να ισχυ΄ει στις 29 Μαι΅ου 1999, υπο΄ την πρου¨ πο΄θεση ο΄τι ε΄χουν πραγµατοποιηθει΄ προς τη Μεικτη΄ Επιτροπη΄ του ΕΟΧ ο΄λες οι κοινοποιη΄σεις που προβλε΄πονται στο α΄ρθρο 103 παρα΄γραφος 1 της συµφωνι΄ας. Η παρου΄σα απο΄φαση δηµοσιευ΄εται στο τµη΄µα ΕΟΧ και στο συµπλη΄ρωµα ΕΟΧ της Επι΄σηµης Εφηµερι΄δας των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των. 'Αρθρο 4 Βρυξε΄λλες, 28 Μαι΅ου 1999. Για τη Μεικτη΄ Επιτροπη΄ του ΕΟΧ Ο Προ΄εδρος F. BARBASO


title: 1999/722/FUSP: Rådets fælles holdning af 8. november 1999 om EU-støtte til gennemførelse af Lusaka-våbenhvileaftalen og fredsprocessen i Den Demokratiske Republik Congo

eurovoc_concepts:
Congo
EU aid
Zambia
cease-fire
peacekeeping
settlement of disputes

text: 9. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 286/1 (Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union) RÅDETS FÆLLES HOLDNING af 8. november 1999 om EU-støtte til gennemførelse af Lusaka-våbenhvileaftalen og fredsprocessen i Den Demokratiske Republik Congo (1999/722/FUSP) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til særlig artikel 15, og traktaten om Den Europæiske Union, ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) (5) Det Europæiske Råd den 16. -17. juni 1997 i Amsterdam vedtog konklusioner vedrørende demokratiseringspro- cessen i Den Demokratiske Republik Congo; Rådet vedtog den 9. november 1998 konklusioner om situationen i De Store Søers Område; Rådet har vedtaget fælles holdning 97/356/FUSP vedrø- rende konfliktforebyggelse og -løsning i Afrika (1) og fælles holdning 98/350/FUSP vedrørende menneskeret- tigheder, demokratiske principper, retsstatsprincippet og god regeringsførelse i Afrika (2); Lusaka-våbenhvileaftalen blev den 31. august 1999 undertegnet af alle de involverede parter, dvs. Den Demokratiske Republik Congo, Angola, Namibia, Rwanda, Uganda, Zimbabwe, »Mouvement pour la Libé- ration du Congo« og »Rassemblement Congolais pour la Démocratie«; i formandskabets erklæringer på Den Europæiske Unions vegne af 9. og af 16. juli, af 3. og 22. september og af 11. oktober 1999 har Unionen forpligtet sig til at støtte gennemførelsen af Lusaka-aftalen, hvis alle parter respek- terer og gennemfører den i overensstemmelse med de deri fastsatte betingelser; førelsen af Lusaka-våbenhvileaftalen og processen mod fred i Den Demokratiske Republik Congo. Den Europæiske Union bekræfter, at der kun vil kunne opnås en varig fred i Den Demokratiske Republik Congo gennem en forhandlet fredsslutning, som er retfærdig for alle parter, ved respekt for Den Demokratiske Republik Congos territoriale integritet og nationale suverænitet tillige med de demokratiske principper samt menneskerettighederne i alle stater i området, og ved hensyntagen til såvel Den Demokratiske Republik Congos som nabolandenes sikkerhedsinteresser. Så snart freden er genoprettet, vil Den Europæiske Union være villig til at overveje et langsigtet samarbejde til støtte for den nationale genopbygning. Artikel 2 Den Europæiske Union vil støtte de skridt, der tages af De Forenede Nationer og af Organisationen for Afrikansk Enhed til støtte for gennemførelsen af Lusaka-våbenhvileaftalen og freds- processen, og samarbejde tæt med disse organisationer og andre relevante aktører internationale samfund ved gennemførelsen af denne fælles holdning. i det Artikel 3 Den Europæiske Union vil støtte den fælles militærkommis- sion, så den får mulighed for at udføre sine opgaver som fastlagt i dens forretningsorden. (6) De Forenede Nationers Sikkerhedsråd har vedtaget reso- lution 1234 (1999) og 1258 (1999) — Artikel 4 VEDTAGET FØLGENDE FÆLLES HOLDNING: Den Europæiske Union vil endvidere støtte en forsonings- og demokratiseringsproces i Den Demokratiske Republik Congo og herunder støtte den nationale dialog i overensstemmelse med de mål og de nærmere bestemmelser, som er fastlagt i Lusaka-våbenhvileaftalen. Artikel 1 Formålet med denne fælles holdning er gennem Den Europæ- iske Unions og dens medlemsstaters indsats at støtte gennem- (1) EFT L 153 af 11. 6. 1997, s. 1. Fælles holdning gennemført ved Rådets afgørelse 97/690/FUSP (EFT L 293 af 27. 10. 1997, s. 3). (2) EFT L 158 af 2. 6. 1998, s. 1. Artikel 5 Rådet noterer sig, at Kommissionen vil arbejde for at opfylde målene i denne fælles holdning ved i fornødent omfang at træffe passende fællesskabsforanstaltninger, navnlig ved at genopbygge de demokratiske institutioner med henblik på at L 286/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 11. 1999 sikre respekten for menneskerettighederne, demokrati, god regeringsførelse og retsstatsprincippet. Endvidere vil der blive lagt vægt på at støtte reintegration af flygtninge og fordrevne personer samt demobilisering og reintegration af dem, der har deltaget i kampene. Artikel 6 I sit samarbejde med de lande, der er berørt af krisen i Den Demokratiske Republik Congo, vil Den Europæiske Union fremme støtten til aktiviteter, som bidrager til politisk stabilitet og til at afbøde de økonomiske og sociale problemer, der medvirker til ustabilitet i De Store Søers Område. Artikel 7 Den Europæiske Union vil overveje at støtte tanken om og den eventuelle forberedelse af en regional konference om sikkerhed og samarbejde i De Store Søers Område med henblik på at styrke den politiske stabilitet, mulighederne for krisestyring og -løsning samt den økonomiske integration i området. Artikel 8 Den Europæiske Union og dens medlemsstater forbeholder sig ret til at ændre eller indstille enhver aktivitet til støtte for gennemførelsen af Lusaka-våbenhvileaftalen, hvis parterne ikke overholder aftalens bestemmelser. Artikel 9 Gennemførelsen af denne fælles holdning kontrolleres regel- mæssigt. Den fælles holdning tages op til fornyet overvejelse inden den 8. november 2000. Artikel 10 Denne fælles holdning træder i kraft på datoen for vedtagelsen. Artikel 11 Denne fælles holdning offentliggøres i Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den 8. november 1999. På Rådets vegne S. NIINISTÖ Formand


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1988/99 von Antonio Tajani (PPE-DE) an den Rat. Mitrokhin-Dossier über ein Spionagenetz in den italienischen Büros des sowjetischen Geheimdienstes.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Italy
USSR
powers of the institutions (EU)
secret service

text: C 203 E/106 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/133) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1988/99 von Antonio Tajani (PPE-DE) an den Rat (9. November 1999) Betrifft: Mitrokhin-Dossier (cid:252)ber Geheimdienstes ein Spionagenetz in den italienischen B(cid:252)ros des sowjetischen Nach (cid:220)bermittlung des Mitrohkin-Dossiers durch die englische Regierung ist ein engmaschiges Spionage- netz in den Geb(cid:228)uden des Geheimdienstes eines Italien und dem freien Europa feindlich gesonnenen Staates entdeckt worden, das auf italienischem Gebiet agierte und Kontroll- und Pressionsm(cid:246)glichkeiten gegen(cid:252)ber dem italienischen Staat besa(cid:223), und zwar bis in die Spitzen von Institutionen, Politik und Regierung hinein. Welche Schritte gedenkt der Rat, zur raschen Aufkl(cid:228)rung dieser Angelegenheit zu unternehmen? Wird der Rat so rasch wie m(cid:246)glich bei der italienischen Regierung vorstellig werden, damit alle f(cid:252)r die Erhellung der Wahrheit erforderlichen Elemente bekannt gemacht werden und erforderlichenfalls die Regierungen anderer Mitgliedstaaten ersuchen, eventuell vorhandene Dokumente im Zusammenhang mit den im Mitrokhin-Dossier enthaltenen Enth(cid:252)llungen zur Verf(cid:252)gung zu stellen? Antwort (24. Januar 2000) Die von dem Herrn Abgeordneten zur Sprache gebrachten Fragen fallen nicht in die Zust(cid:228)ndigkeit des Rates. (2000/C 203 E/134) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1990/99 von Xaver Mayer (PPE-DE) an die Kommission (28. Oktober 1999) Betrifft: Situation der Schafhalter in der EU Die wirtschaftliche Situation der Schafhaltung in der Europ(cid:228)ischen Union ist seit geraumer Zeit durch 1. unbefriedigende Erl(cid:246)sm(cid:246)glichkeiten gekennzeichnet. Dies betrifft die Erl(cid:246)se aus der Fleischproduktion, besonders aber auch diejenigen aus der Erzeugung von Wolle. Als Konsequenz gehen die Schafbest(cid:228)nde st(cid:228)ndig zur(cid:252)ck. a) Gedenkt die Kommission Ma(cid:223)nahmen zu ergreifen, um auf eine Verbesserung der Erl(cid:246)ssituation in den Bereichen Fleisch bzw. Wolle hinzuwirken? b) H(cid:228)lt die Kommission es insbesondere f(cid:252)r erforderlich, Wolle als nachwachsenden Rohstoff zu f(cid:246)rdern? c) Welche Gr(cid:252)nde sprechen f(cid:252)r oder gegen eine solche F(cid:246)rderung? 2. Das gewerbliche Sch(cid:228)chten von L(cid:228)mmern und Schafen ist in Deutschland verboten. Da aber eine gro(cid:223)e Nachfrage nach entsprechendem Fleisch besteht, werden Tiere in Nachbarl(cid:228)nder transportiert und dort gesch(cid:228)chtet. Das so erzeugte Fleisch wird nach Deutschland zur(cid:252)cktransportiert. a) Stellt das in Deutschland geltende Verbot des Sch(cid:228)chtens aus der Sicht der Kommission eine Wettbe- werbsverzerrung dar? b) Ist es erforderlich, in diesem Bereich eine Harmonisierung der Rechtsvorschriften herbeizuf(cid:252)hren? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (17. November 1999) Es trifft zu, da(cid:223) die Ertragslage f(cid:252)r die Schaffleischerzeuger im Jahr 1998, als die Preise f(cid:252)r Schaffleisch auf den niedrigsten Stand seit 1995 gefallen waren, au(cid:223)erordentlich schwierig war. Zum Ausgleich dieser Verluste erhielten die Schaffleischerzeuger allerdings eine Mutterschafpr(cid:228)mie, die um 50 % h(cid:246)her lag als im Wirtschaftsjahr 1997. Erzeuger in benachteiligten Gebieten haben zudem Anspruch auf eine zus(cid:228)tzliche Pr(cid:228)mie von 6,64 Euro je Mutterschaf


title: 1999/722/PESC: Posizione comune del Consiglio, dell'8 novembre 1999, relativa al sostegno dell'Unione europea all'attuazione dell'accordo di Lusaka per il cessate il fuoco e al processo di pace nella Repubblica democratica del Congo

text: 9. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 286/1 (Atti adottati a norma del titolo V del trattato sull'Unione europea) POSIZIONE COMUNE DEL CONSIGLIO dell'8 novembre 1999 relativa al sostegno dell'Unione europea all'attuazione dell'accordo di Lusaka per il cessate il fuoco e al processo di pace nella Repubblica democratica del Congo (1999/722/PESC) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato sull'Unione europea, in particolare l'articolo 15, considerando quanto segue: Il Consiglio europeo di Amsterdam del 16 e del 17 giugno 1997 ha adottato delle conclusioni relative al processo verso la democrazia nella Repubblica democra- tica del Congo; zione dell'accordo di Lusaka per il cessate il fuoco e il processo verso la pace nella Repubblica democratica del Congo (RDC). L'Unione europea afferma che una pace duratura nella RDC può essere raggiunta unicamente mediante un accordo di pace negoziato che sia equo per tutte le parti, mediante il rispetto dell'integrità territoriale e la sovranità nazionale della RDC, nonché dei principi democratici e dei diritti dell'uomo in tutti gli Stati della regione, e infine tenendo conto degli interessi in materia di sicurezza della RDC e dei paesi limitrofi. il 9 novembre 1998 il Consiglio ha adottato delle conclusionsi sulla situazione nella regione dei Grandi Laghi; Una volta ristabilita la pace, l'Unione europea è pronta a pren- dere in considerazione una cooperazione a lungo termine a sostegno della ricostruzione nazionale. il Consiglio ha adottato la posizione comune 97/356/ PESC sulla prevenzione e risoluzione dei conflitti in Africa (1) e la posizione comune 98/350/PESC sui diritti umani, i principi democratici, lo stato di diritto e il buon governo in Africa (2); la firma dell'accordo di Lusaka per il cessate il fuoco è stata completata da tutte le parti interessate: Repubblica democratica del Congo, Angola, Namibia, Ruanda, Uganda, Zimbabwe, il «Mouvemente pour la libération du Congo» e il «Rassemblement congolais pour la démo- cratie»; in base alle dichiarazioni della presidenza per conto dell'Unione europea del 9 e 16 luglio, del 3 e 22 settembre e dell'11 ottobre 1999, l'Unione è disposta a fornire il suo contributo all'attuazione dell'accordo di Lusaka perché le parti lo rispettino e lo attuino confor- memente alle disposizioni che contiene; (6) il Consiglio di sicurezza delle Nazioni Unite ha adottato le risoluzioni 1234 (1999) e 1258 (1999), HA ADOTTATO LA PRESENTE POSIZIONE COMUNE: Articolo 2 L'Unione europea sosterrà le azioni intraprese dalle Nazioni Unite e dall'Organizzazione dell'Unità africana a sostegno dell'attuazione dell'accordo di Lusaka per il cessate il fuoco e del processo di pace, e opererà in stretta cooperazione con tali organismi e con altri attori pertinenti della comunità interna- zionale nell'attuazione della presente posizione comune. Articolo 3 L'Unione europea sosterrà la commissione militare mista al fine di consentirle di adempiere ai suoi compiti come precisato nel suo regolamento interno. Articolo 4 L'Unione europea sosterrà altresì un processo di riconciliazione e democratizzazione nella Repubblica democratrica del Congo, anche mediante il sostegno al dialogo nazionale, conforme- mente agli obiettivi e alle modalità precisate nell'accordo di Lusaka per il cessate il fuoco. (1) (2) (3) (4) (5) Articolo 1 Articolo 5 L'obiettivo della posizione comune è sostenere attraverso l'azione dell'Unione europea e dei suoi Stati membri l'attua- (1) GU L 153 dell'11. 6. 1997, pag. 1. Posizione comune attuata dalla decisione 97/690/PESC del Consiglio (GU L 293 del 27. 10. 1997, pag. 3). (2) GU L 158 del 2. 6. 1998, pag. 1. Il Consiglio prende atto che la Commissione intende orientare il proprio operato verso il perseguimento degli obiettivi della presente posizione comune, se del caso, con provvedimenti pertinenti da parte della Comunità, in particolare attraverso il ripristino delle istituzioni democratiche, al fine di garantire il rispetto dei diritti dell'uomo, della democrazia, del buon L 286/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 9. 11. 1999 governo e dello stato di diritto. Saranno inoltre presi in consi- derazione il sostegno alla reintegrazione dei rifugiati e degli sfollati e alla smobilitazione e reinserimento degli ex combat- tenti. Articolo 6 Nel cooperare con i paesi coinvolti nella crisi nella Repubblica democratica del Congo, l'Unione europea promuoverà il sostegno alle attività che contribuiscono alla stabilità politica e alla lotta contro i problemi economici e sociali che contribui- scono all'instabilità nella regione dei Grandi Laghi. Articolo 7 L'Unione europea valuterà se sostenere l'idea e l'eventuale preparazione di una conferenza regionale sulla sicurezza e la cooperazione nella regione dei Grandi Laghi, al fine di raffor- zare la stabilità politica, la gestione e le capacità di risoluzione dei conflitti, nonché l'integrazione economica nella regione. Articolo 8 L'Unione europea ed i suoi Stati membri si riservano il diritto di modificare o annullare qualsiasi azione di sostegno all'attua- zione dell'accordo di Lusaka per il cessate il fuoco se le parti non si atterranno alle disposizioni ivi contenute. Articolo 9 L'attuazione della presente posizione comune sarà oggetto di regolari controlli. La posizione comune sarà riesaminata anteriormente all'8 novembre 2000. Articolo 10 La presente posizione comune prende effetto il giorno dell'ado- zione. Articolo 11 La presente posizione comune è pubblicata nella Gazzetta uffi- ciale. Fatto a Bruxelles, addì 8 novembre 1999. Per il Consiglio Il Presidente S. NIINISTÖ


title: WRITTEN QUESTION E-1991/99 by Mogens Camre (UEN) to the Commission. Transport of horses.

eurovoc_concepts:
Germany
Italy
animal welfare
application of EU law
equidae
transport of animals

text: 18. 7. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 203 E/107 In principle, investments in sheep farming may also be funded under Regulation (EC) No 950/97 of 20 May 1997 on improving the efficiency of agricultural structures (1), provided the conditions for investment aid are complied with. Similarly, other structural aid may be granted as part of regional programmes under Objectives 1 and 5(b). Such investment aid will continue to be granted under the new Council Regulation (EC) No 1257/1999 of 17 May 1999 on support for rural development from the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and amending and repealing certain regulations (2). There is no specific subsidy scheme for wool. Since wool is not an agricultural product as defined in Annex I (ex Annex II) of the EC Treaty, no EAGGF aid can be granted to wool producers. Council Directive 93/119/EC of 21 December 1993 on the protection of animals at the time of slaughter or killing (3) lays down the minimum common standards in this area. The Directive permits kosher slaughter of sheep and goats in a slaughterhouse, since Article 5(2) provides for a derogation from the requirement that animals be stunned. In the light of the information provided by the Honourable Member, the Commission will consider whether a restriction on religious slaughter in the territory of a Member State is, in these circumstances, compatible with the general rules of the EC Treaty. The Commission accepts that differences in national legislation regarding the acceptability of ritual slaughter of animals may give rise to distortions of competition. However, it should be assessed in a much wider context taking account of all the complex factors involved. At present, the Commission is not satisfied that Community legislation in this field would be appropriate. (1) OJ L 142, 2. 6. 1997. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999. (3) OJ L 340, 31. 12. 1993. (2000/C 203 E/135) WRITTEN QUESTION E-1991/99 by Mogens Camre (UEN) to the Commission (9 November 1999) Subject: Transport of horses On 11 October 1999, the German TV channel, ZDF, broadcast a programme produced by Manfred Karremann about the transport of live horses from the Baltic States to Italy. Horses are transported in lorries and spend 100 hours travelling in conditions that fly in the face of all animal welfare principles. Is the Commission aware of such transport operations, and can it intervene to put a stop to what is an infringement of EU rules on the transport of animals? (2000/C 203 E/136) WRITTEN QUESTION P-2144/99 by Hiltrud Breyer (Verts/ALE) to the Commission (18 November 1999) Subject: Inadequate checks on the transport of horses for slaughter Numerous shocking TV documentaries have been broadcast recently about the suffering experienced by horses for slaughter when being transported from eastern Europe to Italy. Their suffering could at least be reduced if appropriate checks were made at border crossings in Germany and Italy. In most cases, the lorries carrying the animals have already been travelling for more than 24 hours. Moreover, existing directives on the transport of animals are not being complied with in some Member States


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1999/99 von Chris Davies (ELDR) an die Kommission. Abschaffung der zollfreien Verkäufe.

eurovoc_concepts:
EU statistics
application of EU law
duty-free sale
economic consequence
employment statistics
job creation
job cuts

text: 18. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 203 E/109 Angesichts der Besonderheit des Internets w(cid:228)re aber zweifelsohne eine Sonderregelung angebracht, die z. B. die Nettopreisauszeichnung erlaubt, wenn alle noch anfallenden Abgaben und Kosten (z. B. MWSt, Versandkosten, Zoll) vom Konsumenten abgefragt werden k(cid:246)nnen. Ansonsten w(cid:252)rden die europ(cid:228)ischen Internetanbieter etwa gegen(cid:252)ber den amerikanischen im Wettbewerb benachteiligt und der Konsument w(cid:252)rde durch viele Zahlen in den Online-Gesch(cid:228)ften (11 verschiedene MWSt-Normals(cid:228)tze) abgeschreckt. Plant die Europ(cid:228)ische Kommission eine entsprechende Sonderregelung f(cid:252)r den Handel im Internet, um die begr(cid:252)ndeten Bedenken des Handels auszur(cid:228)umen und welche Ausnahmebestimmungen von der Brutto- preisauszeichnung k(cid:246)nnte diese beinhalten? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (8. Dezember 1999) Die Richtlinie 98/6/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 16. Februar 1998 (cid:252)ber den Schutz der Verbraucher bei der Angabe der Preise der ihnen angebotenen Erzeugnisse (1) sieht vor, da(cid:223) f(cid:252)r Erzeugnisse, die den Verbrauchern von den H(cid:228)ndlern angeboten werden, der Verkaufspreis und der Preis je Ma(cid:223)einheit angegeben werden. In Artikel 2 der Richtlinie ist der Verkaufspreis definiert als der (cid:132)Endpreis f(cid:252)r eine Produkteinheit oder eine bestimmte Erzeugnismenge, der die Mehrwertsteuer und alle sonstigen Steuern einschlie(cid:223)t(cid:147). Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 4 der Richtlinie 97/7/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 20. Mai 1997 (cid:252)ber den Verbraucherschutz bei Vertragsabschl(cid:252)ssen im Fernabsatz (2) mu(cid:223) der Verbraucher vor Abschlu(cid:223) eines Fernabsatz-Vertrags u. a. (cid:252)ber folgende Informationen verf(cid:252)gen: Preis der Ware oder Dienstleistung einschlie(cid:223)lich aller Steuern, gegebenenfalls Lieferkosten sowie Kosten f(cid:252)r den Einsatz der Fernkommunika- tionstechnik, sofern nicht nach dem Grundtarif berechnet. Was die W(cid:228)hrung der Preisangabe anbelangt, gibt es zwar keine speziellen Gemeinschaftsvorschriften, doch ist zu ber(cid:252)cksichtigen, da(cid:223) die Mitgliedstaaten gem(cid:228)(cid:223) Artikel 4 der Richtlinie 98/6/EG vorsehen k(cid:246)nnen, da(cid:223) die Zahl der anzugebenden Preise begrenzt wird. F(cid:252)r den Handel via Internet gelten nach wie vor die sich aus der Richtlinie 98/6/EG ergebenden Vorschriften. Es sei allerdings auf Artikel 5 Absatz 2 des ge(cid:228)nderten Vorschlags f(cid:252)r eine Richtlinie des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates (cid:252)ber bestimmte rechtliche Aspekte des elektronischen Gesch(cid:228)fts- verkehrs im Binnenmarkt (3) hingewiesen, in dem es hei(cid:223)t: (cid:132)Die Mitgliedstaaten sehen in ihren Rechtsvor- schriften vor, da(cid:223), falls Preise und sonstige wichtige Bedingungen f(cid:252)r den Verkauf und die Erbringung von Diensten der Informationsgesellschaft angegeben werden, dies auf zutreffende und unzweideutige Weise geschieht und dabei alle Nebenkosten ber(cid:252)cksichtigt sind. (cid:147) (1) ABl. L 80 vom 18. 3. 1998. (2) ABl. L 144 vom 4. 6. 1997. (3) KOM(99) 427 endg. (2000/C 203 E/138) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1999/99 von Chris Davies (ELDR) an die Kommission (9. November 1999) Betrifft: Abschaffung der zollfreien Verk(cid:228)ufe Wieviele Arbeitspl(cid:228)tze sind in den betreffenden Sektoren seit der Abschaffung der zollfreien Verk(cid:228)ufe nach Sch(cid:228)tzung der Kommission in den einzelnen Mitgliedstaaten verlorengegangen (oder hinzugekommen)? Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (6. Dezember 1999) Da der zollfreie Verkauf innerhalb der Europ(cid:228)ischen Union erst zum 1. Juli 1999 abgeschafft wurde, ist die Kommission noch nicht in der Lage, die Auswirkungen dieser Ma(cid:223)nahme auf die Besch(cid:228)ftigungssituation zu beziffern. Wie vorausgesagt wurde, werden m(cid:246)gliche negative Auswirkungen der Ma(cid:223)nahme wahr- scheinlich weitgehend durch die eingeleitete Kundenwerbungsstrategie der betroffenen Wirtschafts- beteiligten abgemildert worden sein


title: QUESTION ÉCRITE E-1987/99 posée par Cristiana Muscardini (UEN) au Conseil. Mesures de lutte contre la corruption.

eurovoc_concepts:
European Anti-fraud Office
Russia
cooperation agreement
corruption
financial control
fund (EU)

text: C 219 E/60 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 Le point 5 «CritŁres d(cid:146)attribution» de cette deuxiŁme tranche (2) mentionne que: «Pour cette deuxiŁme sØlection, prioritØ sera donnØe aux projets qui permettront une couverture optimale de l(cid:146)ensemble du territoire communautaire en couvrant plus particuliŁrement Irlande, Luxembourg, Pays-Bas, Royaume-Uni, SuŁde, Finlande, Allemagne». les pays suivants: Il est possible que cette information donnØe (cid:224) la personne mentionnØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire ait ØtØ mal interprØtØe par cette derniŁre. Les deux tranches de l(cid:146)appel (cid:224) propositions ont ØtØ inserØs dans le site Europa dans deux adresses diffØrentes: http://europa. eu. int/eur-lex et http://europa. eu. int/comm/dg10/women/index. Les reprØsentations de la Commission dans les (cid:201)tats membres ont (cid:224) leur disposition tous les Journaux officiels et accŁs au site «Europa». La Commission a envoyØ, en rØpondant aux demandes parvenues, 333 formulaires. La sØlection a ØtØ effectuØe selon les rŁgles et ØchØances Øtablies dans l(cid:146)appel (cid:224) propositions. (1) (2) JO C 94 du 7. 4. 1999. JO C 227 du 10. 8. 1999. (2000/C 219 E/071) QUESTION (cid:201)CRITE E-1987/99 posØe par Cristiana Muscardini (NI) au Conseil (9 novembre 1999) Objet: Mesures de lutte contre la corruption (cid:192) la lumiŁre des signes alarmants de corruption qui proviennent (cid:224) la classe dirigeante russe, le G7 a rØcemment dØcidØ de geler les prŒts octroyØs (cid:224) la Russie, aprŁs avoir demandØ la rØalisation d(cid:146)un «audit» trimestriel des comptes en tant que condition prØalable (cid:224) la rØactivation des flux de crØdits en direction de l(cid:146)ex-empire soviØtique. Le Conseil pourrait-il mettre en place une commission d(cid:146)enquŒte sur la destination des fonds communau- taires attribuØs (cid:224) la Russie dans le cadre des accords de coopØration passØs avec ce pays? RØponse (31 janvier 2000) L(cid:146)Honorable Parlementaire demande si le Conseil pourrait mettre en place une commission d(cid:146)enquŒte sur la destination des fonds communautaires attribuØs (cid:224) la Russie dans le cadre des accords de coopØration passØs avec ce pays. Le Conseil n(cid:146)a pas la facultØ de crØer de commission d(cid:146)enquŒte. En outre, aux termes de l(cid:146)article 274 du traitØ instituant la CommunautØ europØenne, la responsabilitØ d(cid:146)exØcuter le budget gØnØral des Commu- nautØs incombe (cid:224) la Commission. De mŒme, les prŒts distribuØs par la Banque europØenne d(cid:146)investisse- ment, mŒme lorsqu(cid:146)ils sont bonifiØs ou garantis (cid:224) la charge du budget communautaire, le sont sous la responsabilitØ premiŁre de la Banque. Il faut enfin souligner que la Russie est un (cid:201)tat souverain. NØanmoins, le Conseil fait usage des compØtences que lui confŁrent les traitØs pour assurer autant qu(cid:146)il est possible le contr(cid:244)le de l(cid:146)usage qui est fait des fonds communautaires, notamment en Russie. le Conseil a prØcisØ dans le rŁglement (CE) no 2802/98 (1), du 17 dØcembre 1998, qui En particulier, organise la distribution en Russie de 1 850 000 tonnes de produits alimentaires pour un montant de 470 millions d(cid:146)euros, qu(cid:146)un mØmorandum conclu par la Commission avec les autoritØs russes devait permettre le suivi, l(cid:146)audit, le contr(cid:244)le et l(cid:146)Øvaluation (cid:224) effectuer (cid:224) l(cid:146)intØrieur du territoire russe, notamment par la Cour des comptes ou des organismes externes habilitØs (cid:224) cette fin par la Commission. Le Conseil a de plus dØcidØ le 26 novembre 1999, (cid:224) l(cid:146)occasion de la seconde lecture du budget pour l(cid:146)annØe 2000, de porter les crØdits destinØs au contr(cid:244)le de l(cid:146)acheminement de cette aide de 12,4 (cid:224) 20,4 millions d(cid:146)euros. La proportion particuliŁrement ØlevØe de moyens financiers allouØs (cid:224) la surveillance de l(cid:146)opØration dØmontre l(cid:146)importance que le Conseil accorde (cid:224) cette question. 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/61 l(cid:146)Office europØen de lutte antifraude (OLAF) dØtient dØsormais, en vertu du rŁglement Par ailleurs, no 1073/99 (2) du Parlement europØen et du Conseil, une compØtence gØnØrale pour la protection des intØrŒts financiers des CommunautØs, qu(cid:146)il s(cid:146)agisse de fonds issus du budget gØnØral des CommunautØs ou de prŒts accordØs par la Banque europØenne d(cid:146)investissement. (1) (2) JO L 349 du 24. 12. 1998, p. 12. JO L 136 du 31. 5. 1999, p. 1. (2000/C 219 E/072) QUESTION (cid:201)CRITE E-1992/99 posØe par Paul R(cid:252)big (PPE-DE) (cid:224) la Commission (9 novembre 1999) Objet: Projet de directive sur les dØchets Ølectroniques (cid:129) La durØe de vie des appareils Ølectriques (5 (cid:224) 20 ans) ne permet guŁre aux nØgociants de calculer et (cid:224) peine d(cid:146)Øvaluer le coßt de leur Ølimination. (cid:129) En outre, les consommateurs sont de plus en plus incitØs (cid:224) acquØrir les appareils Ølectriques dans un pays tiers pour Øchapper aux droits de reprise (cid:224) l(cid:146)achat. Au moment de la reprise, on ne peut distinguer ces appareils des autres et il faut donc les reprendre sans frais. (cid:129) L(cid:146)obligation de faire rapport sur l(cid:146)Ølimination et le recyclage crØe des charges administratives non rØmunØrØes. (cid:129) Dans ces conditions, les importateurs officiels ne souffrent-ils pas de discrimination par rapport aux importateurs parallŁles? La Commission tient-elle compte de ces inquiØtudes des grossistes europØens et quelles aides cette branche d(cid:146)activitØ est-elle en droit d(cid:146)espØrer de la part de la Commission? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (21 dØcembre 1999) La Commission travaille actuellement (cid:224) la prØparation d(cid:146)un texte lØgislatif sur la gestion des dØchets d(cid:146)Øquipements Ølectriques et Ølectroniques (DEEE). (cid:192) ce stade, les discussions portent sur les ØlØments-clØs de ce projet de lØgislation, et notamment sur les responsabilitØs respectives des fabricants, des importateurs et des autres distributeurs. D(cid:146)un point de vue gØnØral, il convient de signaler que les distributeurs ne sont considØrØs comme des producteurs au sens de l(cid:146)avant-projet que s(cid:146)ils importent des Øquipements Ølectriques ou Ølectroniques dans un (cid:201)tat membre (cid:224) des fins professionnelles. La Commission souhaiterait faire quelques remarques que les questions particuliŁres qui prØoccupent l(cid:146)Honorable Parlementaire. Il est vrai que des incertitudes demeurent quant au prix (cid:224) payer pour le recyclage ou l(cid:146)Ølimination des produits Ølectriques et Ølectroniques. Cependant, des recherches menØes sur l(cid:146)Øvolution possible du prix de ces opØrations indiquent que, dans l(cid:146)ensemble, les producteurs pourraient se fonder sur les prix pratiquØs aujourd(cid:146)hui pour calculer le montant des rØserves (cid:224) constituer en vue de la gestion des DEEE. Les recherches montrent Øgalement que le niveau d(cid:146)une taxe d(cid:146)Ølimination prØlevØe sur le prix des produits ne laisserait pas craindre un changement radical dans le comportement des consommateurs en ce qui concerne l(cid:146)achat de ces produits. Cette hypothŁse tient compte des avantages potentiels que le consomma- teur peut retirer d(cid:146)un achat de proximitØ. Les achats effectuØs dans d(cid:146)autres (cid:201)tats membres pour Øchapper (cid:224) la taxe d(cid:146)Ølimination seront, par consØquent, marginaux. Il convient de mentionner (cid:224) cet Øgard que des prØoccupations analogues ont ØtØ exprimØes concernant l(cid:146)autre systŁme de financement envisagØ pour la gestion des DEEE, dans lequel une taxe est imposØe aux consommateurs lors de l(cid:146)Ølimination de leurs Øquipements. En effet, dans ce cas, les consommateurs pourraient Œtre tentØs de transporter les Øquipe- ments hors d(cid:146)usage dans des pays tiers pour ne pas payer la taxe, voire de les Øliminer par leurs propres moyens, dans des conditions non respectueuses de l(cid:146)environnement


title: PERGUNTA ESCRITA E-1994/99 apresentada por Paul Rübig (PPE-DE) à Comissão. Obrigatoriedade da indicação de preços na Internet.

eurovoc_concepts:
Austria
electronic commerce
legal basis
publishing of prices

text: C 203 E/108 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 18. 7. 2000 EstarÆ a Comissªo disposta a velar por que as autoridades responsÆveis pelo controlo apenas 1. autorizem que prossiga o transporte dos cavalos que foram descarregados, receberam de comer e beber e beneficiaram de um descanso de 24 horas? Nªo concorda a Comissªo que a negligŒncia e a incœria dos funcionÆrios italianos no posto 2. fronteiri(cid:231)o de Gor(cid:237)zia Ø absolutamente inaceitÆvel? 3. Quando assumirÆ a Comissªo plenamente as suas responsabilidades no tocante ao controlo da aplica(cid:231)ªo das directivas existentes e aumentarÆ para doze (atØ (cid:224) data, apenas existe um) o nœmero de tal como exigido pelo Conselho dos Ministros da inspectores do Servi(cid:231)o Alimentar e VeterinÆrio, Agricultura em Junho de 1995? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-1991/99 e P-2144/99 dada pelo ComissÆrio David Byrne em nome da Comissªo (22 de Dezembro de 1999) A Comissªo tem conhecimento dos problemas relacionados com o bem-estar dos animais, referidos na televisªo alemª. Relat(cid:243)rios da sua inspec(cid:231)ªo veterinÆria e queixas provenientes de vÆrias organiza(cid:231)ıes que defendem o bem-estar dos animais tambØm indicam que continuam a existir problemas neste dom(cid:237)nio. Quando os animais chegam (cid:224) fronteira da Comunidade em condi(cid:231)ıes nitidamente impr(cid:243)prias para prosseguir o transporte, Ø todavia ao Estado-membro interessado que compete desenvolver a ac(cid:231)ªo necessÆria para proteger o bem-estar dos animais envolvidos, dispensando-lhes adequados cuidados e aten(cid:231)ªo com um per(cid:237)odo de descanso suficiente. Relativamente (cid:224)s actividades da Comissªo, foram efectuadas vÆrias missıes de inspec(cid:231)ªo veterinÆria em Gor(cid:237)zia e Prosecco, locais onde geralmente os cavalos entram no territ(cid:243)rio da Comunidade. Na sequŒncia dessas missıes, foram apresentadas recomenda(cid:231)ıes detalhadas (cid:224)s autoridades italianas, tendo sido regista- das algumas melhorias. Infelizmente, as recentes queixas e as imagens difundidas pela televisªo alemª mostram que as melhorias podem nªo ter sido permanentes. A Comissªo encontra-se ainda na fase de recrutar pessoal de inspec(cid:231)ªo, tendo alguns novos funcionÆrios responsabilidades espec(cid:237)ficas no acompanhamento da implementa(cid:231)ªo da legisla(cid:231)ªo relativa ao bem-estar dos animais aplicÆvel nos Estados-membros. A Comissªo tem consciŒncia da crescente import(cid:226)ncia atribu(cid:237)da pelos consumidores ao bem-estar dos animais e continuarÆ a assegurar que, entre as suas outras responsabilidades, seja conferida a correspondente import(cid:226)ncia ao bem-estar dos animais. A Comissªo estÆ a estudar a questªo e nªo hesitarÆ em desencadear o procedimento previsto no artigo 226o (ex-artigo 169o) do tratado CE, caso se afigure necessÆrio. A Comissªo estÆ convencida de que a forma mais eficaz de conseguir uma ampla melhoria dos padrıes de bem-estar animal Ø trabalhar para obter um consenso internacional sobre a matØria. Neste sentido, durante as negocia(cid:231)ıes da Organiza(cid:231)ªo Mundial do ComØrcio, a Comissªo vai tentar assegurar que a questªo do bem-estar dos animais seja abordada numa base multilateral. (2000/C 203 E/137) PERGUNTA ESCRITA E-1994/99 apresentada por Paul R(cid:252)big (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (9 de Novembro de 1999) Objecto: Obrigatoriedade da indica(cid:231)ªo de pre(cid:231)os na Internet O comØrcio interno austr(cid:237)aco via Internet estÆ sujeito (cid:224) lei aplicÆvel (cid:224) indica(cid:231)ªo dos pre(cid:231)os e (cid:224) directiva relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos consumidores em matØria de indica(cid:231)ªo dos pre(cid:231)os dos produtos, diplomas esses que preceituam a indica(cid:231)ªo do pre(cid:231)o com IVA e portes. Assim que comerciantes individuais procedem (cid:224) venda dos seus produtos em diferentes pa(cid:237)ses via Internet, coloca-se a questªo de saber se deverªo indicar o pre(cid:231)o com IVA e portes (situa(cid:231)ªo em que cumpre ter em conta as diferentes taxas de IVA) ou o pre(cid:231)o l(cid:237)quido de IVA e portes e em que moeda deverÆ o mesmo ser expresso. 18. 7. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 203 E/109 Atendendo (cid:224) especificidade da Internet, seria, porØm, sem dœvida oportuna uma regulamenta(cid:231)ªo especial que permitisse, por exemplo, a indica(cid:231)ªo do pre(cid:231)o l(cid:237)quido de IVA e portes se for dada ao consumidor a possibilidade de consultar em linha as informa(cid:231)ıes relativas (cid:224)s restantes componentes do pre(cid:231)o a debitar (nomeadamente, IVA, despesas postais, direitos alfandegÆrios). Caso contrÆrio, os comerciantes europeus que oferecem os seus produtos na Internet estariam em desvantagem concorrencial face, nomeadamente, aos americanos, tendo a multiplicidade de taxas nas transac(cid:231)ıes «on-line» (11 taxas normais de IVA distintas) um efeito dissuasor no consumidor. PrevŒ a Comissªo Europeia uma regulamenta(cid:231)ªo especial adequada ao comØrcio via Internet, a fim de p(cid:244)r termo (cid:224)s fundadas objec(cid:231)ıes dos comerciantes? Que derroga(cid:231)ıes em matØria de indica(cid:231)ªo de pre(cid:231)os com IVA e portes poderia conter uma tal regulamenta(cid:231)ªo? Resposta de David Byrne em nome da Comissªo (8 de Dezembro de 1999) A Directiva 98/6/CE do Parlamento e do Conselho, do 16 de Fevereiro de 1998, relativa (cid:224) defesa dos consumidores em matØria de indica(cid:231)ıes dos pre(cid:231)os dos produtos oferecidos aos consumidores (1) tem por objecto prever a indica(cid:231)ªo do pre(cid:231)o de venda e do pre(cid:231)o (cid:224) unidade de medida dos produtos oferecidos por profissionais aos consumidores. O artigo 2o da directiva define o pre(cid:231)o de venda como «o pre(cid:231)o final para uma unidade do produto ou uma determinada quantidade do produto, isto Ø, incluindo o IVA». AlØm disso, o artigo 4o da Directiva 97/7/CE do Parlamento e do Conselho, do 20 de Maio de 1997, relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos consumidores em matØria de contratos (cid:224) dist(cid:226)ncia (2) , estipula que o consumidor, em tempo œtil e antes da celebra(cid:231)ªo de qualquer contrato (cid:224) dist(cid:226)ncia, deve dispor de informa(cid:231)ıes sobre o pre(cid:231)o do bem ou do servi(cid:231)o, incluindo impostos, sobre as despesas de entrega (cid:129) se existirem - bem como sobre o custo da utiliza(cid:231)ªo da tØcnica de comunica(cid:231)ªo (cid:224) dist(cid:226)ncia quando calculado com base numa tarifa que nªo seja a de base. No que se refere (cid:224) moeda em que o pre(cid:231)o deve ser indicado, nªo existem disposi(cid:231)ıes comunitÆrias espec(cid:237)ficas, mas Ø necessÆrio ter conta que o artigo 4o da Directiva 98/6/CE estipula que os Estados- -membros podem prever que o nœmero mÆximo de pre(cid:231)os a indicar seja limitado. No que diz respeito ao comØrcio via Internet, as regras decorrentes da Directiva 98/6/CE continuam aplicÆveis. Contudo Ø conveniente assinalar que no (cid:226)mbito da proposta alterada de directiva do Parlamento e do Conselho sobre determinados aspectos jur(cid:237)dicos do comØrcio electr(cid:243)nico no mercado interno (3), o no 2 do artigo 5o estipula que «os Estados-membros prevŒem na sua legisla(cid:231)ªo que quando os pre(cid:231)os dos servi(cid:231)os da sociedade da informa(cid:231)ªo fazem men(cid:231)ªo do pre(cid:231)o e dos outro termos e condi(cid:231)ıes essenciais, estes devem ser indicados de maneira precisa e inequ(cid:237)voca e que os pre(cid:231)os devem incluir todas as despesas adicionais». (1) JO L 80 de 18. 3. 1998. (2) JO L 144 de 4. 6. 1997. (3) COM(1999) 427 final. (2000/C 203 E/138) PERGUNTA ESCRITA E-1999/99 apresentada por Chris Davies (ELDR) (cid:224) Comissªo (9 de Novembro de 1999) Objecto: Aboli(cid:231)ªo do comØrcio duty free Qual Ø a estimativa da Comissªo do nœmero de postos de trabalho nos sectores relevantes suprimidos (ou criados) em cada Estado-membro desde a aboli(cid:231)ªo do comØrcio duty free? Resposta de Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (6 de Dezembro de 1999) Dado que o comØrcio duty-free intracomunitÆrio s(cid:243) foi abolido em 1 de Julho de 1999, a Comissªo nªo pode efectuar jÆ uma avalia(cid:231)ªo do impacto desta medida em termos de emprego. No entanto, tal como previsto, as iniciativas tomadas pelos operadores para adoptar uma estratØgia destinada a atrair os clientes terÆ atenuado, em grande medida, os eventuais efeitos negativos resultantes da aboli(cid:231)ªo deste comØrcio


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2011/99 från Gilles Savary (PSE) till kommissionen. Övergångsperioden mellan de två programplaneringsperioderna för strukturfonderna.

text: 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/67 Kommissionen betonar att den deltar aktivt i det arbete som utf(cid:246)rs av Internationella kommissionen f(cid:246)r bevarande av tonfiskbest(cid:229)nden i Atlanten (ICCAT) och dess st(cid:228)ndiga kommittØ f(cid:246)r forskning och statistik, vilken efter sitt m(cid:246)te den 11-15 oktober 1999 sammanst(cid:228)llde en rapport med en utv(cid:228)rdering av tillst(cid:229)ndet betr(cid:228)ffande de olika best(cid:229)nden, d(cid:228)ribland den art som f(cid:229)ngas med drivgarn, dvs. l(cid:229)ngfenad tonfisk. (1) (2) (3) EGT C 170 E, 20. 6. 2000. Se sida 82 EGT C 203 E, 18. 7. 2000, s. 94. (2000/C 219 E/079) SKRIFTLIG FR¯GA E-2011/99 fr(cid:229)n Gilles Savary (PSE) till kommissionen (9 november 1999) ˜mne: (cid:214)verg(cid:229)ngsperioden mellan de tv(cid:229) programplaneringsperioderna f(cid:246)r strukturfonderna Med tanke p(cid:229) dr(cid:246)jsm(cid:229)let f(cid:246)r de planerade (cid:246)verl(cid:228)ggningarna och skiljef(cid:246)rfarandet mellan medlemsstaterna och kommissionen betr(cid:228)ffande den nationella programplaneringen av strukturfonderna f(cid:246)r 2000-2006, hur skall (cid:246)verg(cid:229)ngsperioden mellan slutet av den f(cid:246)reg(cid:229)ende programplaneringsperioden 1994-1999 och b(cid:246)rjan av den f(cid:246)ljande se ut? ˜r det m(cid:246)jligt att de (cid:229)terst(cid:229)ende medlen kan (cid:246)verf(cid:246)ras och anv(cid:228)ndas enligt den gamla programplaner- ingsperioden tills den nya inf(cid:246)rs? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (16 december 1999) Den nu innevarande programplaneringsperioden 1994-1999 kommer som vanligt att avslutas genom fyra p(cid:229) varandra f(cid:246)ljande etapper. Den 31 december 1999 (cid:228)r sista datum f(cid:246)r start av st(cid:246)dber(cid:228)ttigande (cid:229)tg(cid:228)rder. Sista datum f(cid:246)r utbetalning av st(cid:246)d till (cid:229)tg(cid:228)rder som startas senast den 31 december 1999 kommer att vara den 31 december 2001. Den 30 juni 2002 kommer att vara sista datum f(cid:246)r inl(cid:228)mnande av deklarationer om de utbetalningar som medlemsstaterna gjort och d(cid:228)refter kommer kommissionen under loppet av 2002 och i b(cid:246)rjan av 2003 att betala ut beloppen till medlemsstaterna. Analogt kommer program inom den nya programplaneringsperioden 2000-2006 att godk(cid:228)nnas fr(cid:229)n och med den 1 januari 2000, men med tanke p(cid:229) vilket stadium f(cid:246)rberedelserna befinner sig i f(cid:246)r n(cid:228)rvarande kommer de f(cid:246)rsta samlade programplaneringsdokumenten (f(cid:246)r m(cid:229)l 1) inte att kunna antas f(cid:246)rr(cid:228)n i slutet av mars 2000. Emellertid b(cid:246)rjar programmens st(cid:246)dber(cid:228)ttigande att r(cid:228)knas fr(cid:229)n och med den dag d(cid:229) medlemsstaten l(cid:228)mnar in handlingarna till kommissionen och dessutom kan de utgifter f(cid:246)r vilka medlemsstaterna ans(cid:246)ker om (cid:229)terbetalning fr(cid:229)n kommissionen mellan den 1 januari och den 30 april 2000 betraktas som ber(cid:228)ttigande till st(cid:246)d fr(cid:229)n fonden fr(cid:229)n och med den 1 januari 2000 (artikel 52. 4 i f(cid:246)rordning 1260/ 1999). Medlemsstaterna kan d(cid:228)rf(cid:246)r redan nu p(cid:229)b(cid:246)rja de (cid:229)tg(cid:228)rder som skall omfattas av den nya program- planeringsperioden. Det finns s(cid:229)ledes, trots de angivna datumen f(cid:246)r beslut betr(cid:228)ffande nya program, reella m(cid:246)jligheter till (cid:246)verf(cid:246)ring mellan programplaneringsperioderna. (2000/C 219 E/080) SKRIFTLIG FR¯GA E-2012/99 fr(cid:229)n Renato Brunetta (PPE-DE) till kommissionen (9 november 1999) ˜mne: Skatteavdrag f(cid:246)r arvoden Kan kommissionen bekr(cid:228)fta och tillhandah(cid:229)lla information om huruvida skattemyndigheterna i medlems- staterna eventuellt kan bevilja skatteavdrag f(cid:246)r till(cid:228)ggsarvoden till icke n(cid:228)mnda tredje parter som inte (cid:228)r hemmah(cid:246)rande i samma land som det f(cid:246)retag som har utf(cid:246)rt betalningen?


title: 1999/722/YUTP: Neuvoston yhteinen kanta 8 päivältä marraskuuta 1999, Euroopan unionin tuesta Lusakan aseleposopimuksen täytäntöönpanolle ja rauhanprosessille Kongon demokraattisessa tasavallassa

text: 9. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 286/1 (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset) NEUVOSTON YHTEINEN KANTA 8 päivältä marraskuuta 1999, Euroopan unionin tuesta Lusakan aseleposopimuksen täytäntöönpanolle ja rauhanprosessille Kongon demokraattisessa tasavallassa (1999/722/YUTP) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 15 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) 4) 5) Amsterdamissa 16 ja 17 päivänä kesäkuuta 1997 ko- päätelmät koontunut Kongon demokraattisen tasavallan demokratisoitumis- prosessista. Eurooppa-neuvosto hyväksyi Neuvosto hyväksyi 9 päivänä marraskuuta 1998 päätelmät Afrikan suurten järvien alueen tilanteesta. Neuvosto hyväksyi yhteisen kannan 97/356/YUTP kon- fliktien ehkäisemisestä ja ratkaisemisesta Afrikassa (1) ja yhteisen kannan 98/350/YUTP ihmisoikeuksista, kansan- vallan ja oikeusvaltion periaatteesta ja hyvästä hallintota- vasta Afrikassa (2). Kaikkien Lusakan aseleposopimuksen osapuolten eli Kongon demokraattisen tasavallan, Angolan, Namibian, Ruandan, Ugandan, Zimbabwen, Kongon vapauttamis- liikkeen (Mouvement pour la Libération du Congo) ja Kongon demokraattisen kokoontumisen (Rassemble- ment Congolais pour la Démocratie) allekirjoitusmenet- telyt oli saatu päätökseen 31 päivänä elokuuta 1999. Puheenjohtajavaltion Euroopan unionin puolesta 9 ja 16 päivänä heinäkuuta, 3 ja 22 päivänä syyskuuta sekä 11 lokakuuta 1999 antamien julkilausumien päivänä tukea Lusakan sopimuksen mukaisesti unioni täytäntöönpanoa edellyttäen, että osapuolet noudattavat sopimusta ja panevat sen täytäntöön sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti. lupasi muksen täytäntöönpanoa ja rauhaa kohti etenemistä Kongon demkraattisessa tasavallassa. Euroopan unioni on vakuuttanut, että Kongon demokraatti- sessa tasavallassa voidaan saavuttaa kestävä rauha ainoastaan toteuttamalla kaikille osapuolille oikeudenmukainen neuvotte- luihin perustuva rauhanjärjestely, kunnioittamalla Kongon demokraattisen tasavallan alueellista loukkaamattomuutta ja kansallista demokraattisia periaatteita ja ihmisoikeuksia alueen kaikissa valtioissa sekä ottamalla huomioon Kongon demokraattisen tasavallan ja sen naapurimaiden turvallisuustekijät. kunnioittamalla suvereniteettia, Kun raha on palautettu, Euroopan unioni on valmis harkitse- maan pitkän aikavälin yhteistyötä kansallisen jälleenraken- nuksen tukemiseksi. 2 artikla Euroopan unioni tukee toimia, joihin Yhdistyneet Kansakunnat ja Afrikan yhtenäisyysjärjestö ovat ryhtyneet Lusakan aselepo- sopimuksen täytäntöönpanon ja rauhanprosessin tukemiseksi, ja toimii tiiviissä yhteistyössä niiden ja muiden asiaankuuluvien kansainvälisen yhteisön toimijoiden kanssa tämän yhteisen kannan täytäntöönpanossa. 3 artikla Euroopan unioni tukee yhteistä sotilaskomissiota, jotta se voi toteuttaa työjärjestyksensä mukaiset tehtävät. 6) turvallisuusneuvosto Yhdistyneiden hyväksyi päätöslauselmat 1234 (1999) ja 1258 (1999), Kansakuntien 4 artikla ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN KANNAN: 1 artikla Euroopan unioni tukee edelleen sovittelu- ja demokratisoitu- misprosessia Kongon tasavallassa sekä kansallista vuoropuhelua Lusakan aseleposopimuksen tavoitteiden ja ehtojen mukaisesti. Tämän yhteisen kannan tavoitteena on tukea Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden toimin Lusakan aseleposopi- 5 artikla (1) EYVL L 153, 11. 6. 1997, s. 1, yhteinen kanta täytäntöönpantuna neuvoston päätöksellä 97/690/YUTP (EYVL L 293, 27. 10. 1997, s. 3). (2) EYVL L 158, 2. 6. 1998, s. 1. Neuvosto panee merkille, että komissio aikoo suunnata toimin- tansa tämän yhteisen kannan tavoitteiden saavuttamiseksi toteuttamalla tarvittaessa asiaankuuluvia yhteisön toimenpi- erityisesti vahvistamalla demokraattisia instituutioita, teitä, L 286/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 11. 1999 periaatteiden ihmisoikeuksien, kansanvallan, hyvän hallintotavan ja oikeus- valtion varmistamiseksi. Huomiota kiinnitetään myös pakolaisten ja siirtymään joutu- neiden henkilöiden kotiuttamisen ja entisten sotilaiden kotiutta- misen ja sopeuttamisen tukemiseen. kunnioittamisen 6 artikla Tehdessään yhteistyötä Kongon demokraattisen tasavallan krii- siin osallisiksi joutuneiden maiden kanssa Euroopan unioni joilla edistetään poliittista edistää tuen antamista toimille, vakautta ja lievennetään taloudellisia ja sosiaalisia ongelmia, jotka ovat Suurten järvien alueen epävakauden osatekijöitä. 7 artikla tuen antamista Euroopan unioni harkitsee suunnitellulle Suurten järvien alueen turvallisuutta ja yhteistyötä käsittelevälle alueelliselle konferenssille ja sen mahdollisille valmisteluille alueen poliittisen vakauden, konfliktien hallinta- ja ratkaisuval- miuksien sekä taloudellisen integraation edistämiseksi. 8 artikla Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot varaavat oikeuden muuttaa tai peruuttaa Lusakan aseleposopimuksen täytäntöönpanoa tukevia toimia, jos sopimuksen osapuolet eivät noudata sopi- muksen ehtoja. 9 artikla Tämän yhteisen kannan täytäntöönpanoa seurataan säännölli- sesti. Yhteistä kantaa tarkastellaan uudelleen ennen 8 päivää marras- kuuta 2000. 10 artikla Tätä yhteistä kantaa noudatetaan päivästä, jona se hyväksytään. 11 artikla Tämä yhteinen kanta julkaistaan virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä 8 päivänä marraskuuta 1999. Neuvoston puolesta S. NIINISTÖ Puheenjohtaja


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2021/99 von Gunilla Carlsson (PPE-DE) an die Kommission. Einzelstaatliche Auslegung von Artikel 86 des EG-Vertrags.

eurovoc_concepts:
EEC Treaty
EU competence
application of EU law
competence of the Member States
interpretation of the law
restriction on competition

text: 18. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 203 E/117 Angesichts der sehr schwierigen humanit(cid:228)ren Lage hat die Kommission alle Anstrengungen unternommen, um so schnell wie m(cid:246)glich Mittel bereitzustellen. Vom Amt f(cid:252)r humanit(cid:228)re Hilfen der Gemeinschaft (ECHO) wurde ein entsprechendes Programm (1,75 Mio. Euro) eingeleitet, das jedoch bei weitem nicht ausreichte. Der wirksamste Weg, Phare-Mittel zu mobilisieren, bestand darin, die in Frage stehende Ausschreibung zu annullieren, um von den vorgesehenen 10 Mio. Euro umgehend 8,5 Mio. Euro zur Befriedigung der Grundbed(cid:252)rfnisse nutzen zu k(cid:246)nnen. Auf diese Weise wurde erm(cid:246)glicht, die 157 bed(cid:252)rftigsten Kinderf(cid:252)rsorgeeinrichtungen neun Monate lang mit Lebensmitteln, Vitaminen und anderen Grunderzeugnissen zu versorgen. Die neu zugewiesenen Mittel sollen auch f(cid:252)r grundlegende Instand- setzungen von Heizungen, D(cid:228)chern und sanit(cid:228)ren Einrichtungen herangezogen werden. Gleichzeitig hat die Kommission die rum(cid:228)nischen Beh(cid:246)rden dringend aufgefordert, die Zust(cid:228)ndigkeit f(cid:252)r alle f(cid:252)rsorgebe- d(cid:252)rftigen Kinder einer einzigen Beh(cid:246)rde zu (cid:252)bertragen, eine ausreichende Finanzierung aus dem Staats- haushalt zu gew(cid:228)hrleisten und eine langfristig ausgerichtete Strategie f(cid:252)r den Bereich der Kinderf(cid:252)rsorge aufzustellen, die sich auf internationale Normen und Praktiken st(cid:252)tzt. Mit den verbleibenden 1,5 Mio. Euro soll in Rum(cid:228)nien ein Stab technischer Helfer finanziert werden, der damit zu beauftragen ist, die humanit(cid:228)re Hilfe zu (cid:252)berwachen, die zentrale Beh(cid:246)rde zu unterst(cid:252)tzen und dem Land dabei behilflich zu sein, f(cid:252)r alle Kinderheime angemessene Normen festzulegen. Im Phare-Haushalt 1999 sind weitere 25 Mio. Euro f(cid:252)r den Schutz der Kinder vorgesehen. Ein Teil dieses Betrags soll dazu dienen, die Beh(cid:246)rden bei der Strukturreform des Sektors der Kinderf(cid:252)rsorge zu unter- st(cid:252)tzen, ein weiterer Teil wird f(cid:252)r die Grundversorgung ben(cid:246)tigt. Die Aufteilung der Mittel erfolgt nach Ma(cid:223)gabe der Informationen des Personals der Technischen Hilfe, das die humanit(cid:228)re Hilfe (cid:252)berwacht. Mit der Reform, die sich auf die Dezentralisierung der Zust(cid:228)ndigkeiten f(cid:252)r den Kinderschutz auf die (cid:246)rtlichen Beh(cid:246)rden und die Schaffung neuer Dienststellen f(cid:252)r den Kinderschutz st(cid:252)tzt, soll eine Alternative zu dem traditionellen Konzept der Unterbringung von Kindern in Heime Heimen geschaffen und langfristig gesehen m(cid:246)glichst die Zahl der Kinder in den bestehenden Einrichtungen verringert werden. (1) (2) KOM(97) 2003 endg. KOM(99) 510 endg. (2000/C 203 E/148) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2021/99 von Gunilla Carlsson (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Einzelstaatliche Auslegung von Artikel 86 des EG-Vertrags (9. November 1999) Artikel 86 erf(cid:252)llt das Erfordernis der Auslegung gem(cid:228)(cid:223) Artikel 81 (einzelstaatliche Auslegung) im Hinblick auf (cid:246)ffentliche Unternehmen und auf Unternehmen mit besonderen und ausschlie(cid:223)lichen Rechten. Dies wird u. a. im Wei(cid:223)buch der Kommission (cid:252)ber die Modernisierung der Vorschriften zur Anwendung der Artikel 85 und 86 behandelt. (1) Eine Verw(cid:228)sserung von Artikel 86 (beispielsweise durch Einf(cid:252)hrung eines indirekt (cid:246)ffentliche weitreichenden Rule-off-reason-Prinzips) w(cid:252)rde den Mitgliedsstaaten erm(cid:246)glichen, Unternehmen auf Kosten der Mitbewerber zu beg(cid:252)nstigen. Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) die genannten Grunds(cid:228)tze auch f(cid:252)r Artikel 86 voll gelten sollen, und wenn ja, welche Kriterien sollen daf(cid:252)r ma(cid:223)geblich sein, da(cid:223) eine Rechtsfrage von der Kommission und nicht von einer einzelstaatlichen Beh(cid:246)rde beurteilt wird? (1) ABl. C 132 vom 12. 5. 1999, S. 1. Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (19. November 1999) In der Bekanntmachung der Kommission von 1997 (cid:132)(cid:252)ber die Zusammenarbeit zwischen der Kommission und den Wettbewerbsbeh(cid:246)rden der Mitgliedstaaten bei der Bearbeitung von F(cid:228)llen im Anwendungsbereich der Artikel 85 und 86 EG-Vertrag(cid:147) (1) wurden die Anwendungsf(cid:228)lle des Artikels 86 (ex Artikel 90) EG- Vertrag als F(cid:228)lle bezeichnet, die f(cid:252)r die Gemeinschaft von besonderer Bedeutung sein k(cid:246)nnen (Ziff. 36 der Bekanntmachung). Im (cid:252)brigen wurde darauf hingewiesen, da(cid:223) diese F(cid:228)lle in der Regel von der Kommission bearbeitet werden m(cid:252)ssen. Das Wei(cid:223)buch enth(cid:228)lt keine neuen diesbez(cid:252)glichen Erw(cid:228)gungen. Zwar sollen die nationalen Beh(cid:246)rden und Gerichte Artikel 81 (ex Artikel 85) EG-Vertrag in seiner Gesamtheit anwenden k(cid:246)nnen, doch wird hierdurch nicht der Verteilung der Anwendungsf(cid:228)lle des Artikels 86 zwischen der Kommission und den In einem System der gesetzlichen Ausnahme wie dem nationalen Wettbewerbsbeh(cid:246)rden vorgegriffen. C 203 E/118 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 gegenw(cid:228)rtigen System scheint die Kommission grunds(cid:228)tzlich diese Angelegenheiten besser beurteilen zu k(cid:246)nnen als die nationalen Wettbewerbsbeh(cid:246)rden. Doch sind die nationalen Gerichte aufgrund der st(cid:228)ndigen Rechtsprechung des Gerichtshofes zur Anwendung des Artikels 86 EG-Vertrag befugt. (1) ABl. C 313 vom 15. 10. 1997. (2000/C 203 E/149) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2023/99 von Christoph Konrad (PPE-DE) an die Kommission (9. November 1999) Betrifft: Wettbewerbsverzerrungen durch Beihilfepraxis im Stahlbereich 1. Was bedeutet die Formulierung (cid:132)alle Beihilfen(cid:147) in Artikel 1 Absatz 1 des Subventionskodex im Stahlbereich (Entscheidung Nr. 2496/96/EGKS) (1) vor dem Hintergrund der Praxis der Europ(cid:228)ischen Kommission und des Rates, immer h(cid:228)ufiger Ausnahmeregelungen vom strengen Subventionsverbot in der Stahlindustrie zu beschlie(cid:223)en? 2. Wird die Kommission die Formulierung (cid:132)alle Beihilfen(cid:147) in Zukunft w(cid:246)rtlich nehmen und ausschlie(cid:223)- lich Beihilfen genehmigen, die sie nach dem Subventionskodex f(cid:252)r zul(cid:228)ssig erkl(cid:228)rt hat? (1) ABl. L 338 vom 28. 12. 1996, S. 42. Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (6. Dezember 1999) Der Beihilfebegriff in Artikel 1 Absatz 1 der Entscheidung Nr. 2496/96/EGKS der Kommission vom 1. 18. Dezember 1996 zur Einf(cid:252)hrung gemeinschaftlicher Vorschriften (cid:252)ber Beihilfen an die Eisen- und Stahlindustrie umfa(cid:223)t s(cid:228)mtliche Beihilfen. Diese Entscheidung, auf die im allgemeinen unter der Bezeich- nung Stahlbeihilfekodex Bezug genommen wird, wurde nach dem Verfahren des Artikels 95 EGKS-Vertrag in Abweichung von dem allgemeinen Grundsatz des Artikels 4 EGKS-Vertrag genehmigt, wonach alle Beihilfen zugunsten der Eisen- und Stahlindustrie mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar sind. Die Bemerkungen des Herrn Abgeordneten scheinen Entscheidungen der Kommission zugunsten von Umstrukturierungsbeihilfen an bestimmte Stahlunternehmen zu betreffen. Ebenso wie der Stahlbeihilfe- kodex wurden auch diese Entscheidungen nach dem Verfahren des Artikels 95 EGKS-Vertrag angenom- men. Zum Zeitpunkt ihrer Annahme wurde die Auffassung vertreten, da(cid:223) die betreffenden Beihilfen den Interessen der Gemeinschaft entsprachen, die Gemeinschaftsbeihilfen gleichgesetzt werden konnten. Die fraglichen Entscheidungen wurden nicht in Abweichung vom Stahlbeihilfekodex, sondern wie dieser in Abweichung vom EGKS-Vertrag angenommen. 2. Bereits 1993, als der Rat dem letzten Entscheidungsb(cid:252)ndel einstimmig zustimmte, erkl(cid:228)rte er, es sei das letzte Mal. Seitdem hat kein Mitgliedstaat mehr einen Antrag auf Anwendung einer Ausnahmeregelung nach Artikel 95 gestellt. (2000/C 203 E/150) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2025/99 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (3. November 1999) Betrifft: Gegen Birma verh(cid:228)ngte Sanktionen Welche Ma(cid:223)nahmen ergreift die Kommission in Anbetracht der anhaltenden Unterdr(cid:252)ckung und Diskri- minierung durch das Milit(cid:228)rregime in Birma, um zu gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) die gegen dieses Regime verh(cid:228)ngten Sanktionen auch durchgef(cid:252)hrt werden?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1963/99 från Gerhard Hager (NI) till rådet. Schengen-visum och konsekvenser för konkurrensen.

eurovoc_concepts:
Austria
Central and Eastern European Countries
Schengen Agreement
admission of aliens
carrier
job access
restriction on competition
road transport

text: C 170 E/132 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 6. 2000 Hur l(cid:229)ngt framskridna (cid:228)r kommissionens planer i denna fr(cid:229)ga? Vilka konsekvenser skulle ovann(cid:228)mnda reform f(cid:229) f(cid:246)r kommissionens arbetsrutiner? Hur l(cid:229)ng tid skulle det enligt detta f(cid:246)rfarande ta fr(cid:229)n det att misstankar om en otill(cid:229)tlig sammanslutning har v(cid:228)ckts till det att man fattat ett slutgiltigt beslut? Planeras kommissionens f(cid:246)rslag (cid:228)ven inneh(cid:229)lla m(cid:246)jligheter till skadest(cid:229)ndsanspr(cid:229)k fr(cid:229)n de personer som direkt eller indirekt lidit f(cid:246)rluster genom att en koncern som inlett sin verksamhet senare f(cid:246)rklaras otill(cid:229)tlig? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Mario Monti (19 november 1999) Den vitbok som kommissionen antog den 28 april 1999 (1) handlar om (cid:228)ndring av f(cid:246)rfarandet som (cid:228)r till(cid:228)mpligt p(cid:229) konkurrensbegr(cid:228)nsande avtal mellan f(cid:246)retag och f(cid:246)retagssammanslutningar, samordnade f(cid:246)rfaranden samt missbruk av dominerande st(cid:228)llning. Vitboken omfattar inte f(cid:246)retagskoncentrationer. Koncentrationer m(cid:229)ste fortfarande anm(cid:228)las och godk(cid:228)nnas p(cid:229) f(cid:246)rhand innan de genomf(cid:246)rs. Kommissionen har mottagit m(cid:229)nga synpunkter fr(cid:229)n medlemsstaterna och andra ber(cid:246)rda. Europaparlamen- tet och Ekonomiska och sociala kommittØn har behandlat vitboken. Med utg(cid:229)ngspunkt i de synpunkter som mottagits kommer kommissionen att utarbeta ett f(cid:246)rslag till r(cid:229)dsf(cid:246)rordning som skall ers(cid:228)tta g(cid:228)llande f(cid:246)rordning (f(cid:246)rordning nr 17/62 (cid:129) F(cid:246)rsta f(cid:246)rordningen om till(cid:228)mpning av f(cid:246)rdragets artiklar 85 och 86 (2)). F(cid:246)rslaget skulle i princip kunna antas av kommissionen och (cid:246)vers(cid:228)ndas till r(cid:229)det under andra halv(cid:229)ret 2000. Reformen (cid:129) och i synnerhet avskaffandet av systemet med anm(cid:228)lan av konkurrensbegr(cid:228)nsande avtal och samordnade f(cid:246)rfaranden (cid:129) skulle i grunden f(cid:246)r(cid:228)ndra kommissionens arbete. Den tungrodda handl(cid:228)gg- ningen av anm(cid:228)lningar skulle f(cid:246)rsvinna och kommissionen skulle p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt kunna koncentrera sin insatser p(cid:229) att beivra de verkligt grova (cid:246)vertr(cid:228)delserna av konkurrensreglerna. Handl(cid:228)ggningstiden f(cid:246)r f(cid:246)rbuds(cid:228)renden (cid:228)r mycket skiftande. I vitboken f(cid:246)resl(cid:229)s att en tidsfrist p(cid:229) fyra m(cid:229)nader inf(cid:246)rs. N(cid:228)r tiden (cid:228)r ute skall kommissionen informera klaganden om vilka (cid:229)tg(cid:228)rder man t(cid:228)nker vidta i (cid:228)rendet. ˜rendets vidare handl(cid:228)ggning kan inte regleras exakt, men det kravet kan st(cid:228)llas att (cid:228)rendet skall avslutas inom rimlig tid. Det (cid:228)r gemenskapsdomstolarnas uppgift att se till att detta krav efterlevs. Enligt den ordning som f(cid:246)resl(cid:229)s i vitboken (cid:228)r ett avtal med konkurrensbegr(cid:228)nsande verkan som inte uppfyller undantagen i artikel 81. 3 f(cid:246)rbjudet och ogiltigt fr(cid:229)n b(cid:246)rjan, utan att kommissionen beh(cid:246)ver fatta beslut d(cid:228)rom. Den som (cid:229)samkats skada av ett s(cid:229)dant avtal kan v(cid:228)nda sig till domstol i en medlemsstat och yrka skadest(cid:229)nd. Kommissionens f(cid:246)rslag p(cid:229)verkar inte p(cid:229) n(cid:229)got vis de skadelidandes r(cid:228)tt till skadest(cid:229)nd. (1) (2) KOM(1999) 101 slutlig. EGT 13, 21. 2. 1962; svensk specialutg(cid:229)va, omr(cid:229)de 8, volym 1, s. 8. (2000/C 170 E/160) SKRIFTLIG FR¯GA E-1963/99 fr(cid:229)n Gerhard Hager (NI) till r(cid:229)det (9 november 1999) ˜mne: Schengen-visum och konsekvenser f(cid:246)r konkurrensen P(cid:229) senare (cid:229)r har det inom (cid:246)sterrikiska transportf(cid:246)retag av ekonomiska sk(cid:228)l blivit allt mer vanligt att anst(cid:228)lla personer fr(cid:229)n de central- och (cid:246)steuropeiska l(cid:228)nderna som lastbilsf(cid:246)rare f(cid:246)r transporter inom gemenskapen. Detta har skett inom ramen f(cid:246)r sexm(cid:229)naders Schengen-visum utan att personerna i fr(cid:229)ga har haft n(cid:229)got arbetstillst(cid:229)nd. Denna utbredda praxis har lett till att det blivit allt sv(cid:229)rare f(cid:246)r unionsmed- borgare att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till ifr(cid:229)gavarande arbetsmarknad. 20. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 170 E/133 R(cid:229)det ombeds mot denna bakgrund svara p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Har ovann(cid:228)mnda problem varit f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r (cid:246)verl(cid:228)ggningar i EU:s ministerr(cid:229)d? 2. Hur m(cid:229)nga personer fr(cid:229)n de central- och (cid:246)steuropeiska l(cid:228)nderna r(cid:246)r det sig om som, s(cid:228)rskilt i (cid:214)sterrike men ocks(cid:229) i (cid:246)vriga EU, (cid:229)tnjuter dessa sexm(cid:229)naders Schengen-visum? 3. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder anser r(cid:229)det vara l(cid:228)mpliga f(cid:246)r att man skall kunna avskaffa denna praxis som (cid:228)r skadlig f(cid:246)r arbetsmarknaden och konkurrensen inom EU? 4. Har r(cid:229)det hittills unders(cid:246)kt denna angel(cid:228)genhet? 5. Anser r(cid:229)det att denna praxis (cid:228)r f(cid:246)renlig med unionens konkurrenslagstiftning? 6. Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet, vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har r(cid:229)det f(cid:246)r avsikt att vidta mot denna praxis? 7. Om s(cid:229) d(cid:228)remot (cid:228)r fallet, hur motiverar r(cid:229)det sin st(cid:229)ndpunkt? Svar (9 december 1999) R(cid:229)det k(cid:228)nner inte till den praxis som den (cid:228)rade parlamentsledamoten n(cid:228)mner. R(cid:229)det f(cid:228)ster den (cid:228)rade parlamentsledamotens uppm(cid:228)rksamhet p(cid:229) att enligt Schengenkonventionen (cid:228)r en visering f(cid:246)r l(cid:228)ngre (cid:228)n tre m(cid:229)nader en nationell visering som skall utf(cid:228)rdas av varje avtalsslutande part i enlighet med den egna lagstiftningen. (2000/C 170 E/161) SKRIFTLIG FR¯GA P-1971/99 fr(cid:229)n Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) till kommissionen ˜mne: Brott mot EG-direktiven 91/628/EEG och 95/29/EG (19 oktober 1999) I juni 1998 gjorde det nederl(cid:228)ndska djurskyddsf(cid:246)rbundet en noggrann unders(cid:246)kning av efterlevnaden av EG-direktiven 91/628/EEG (1) och 95/29/EG (2) vid de italienska gr(cid:228)nsposteringarna Gorizia, Fernetti och Prosecco. Denna v(cid:228)ldokumenterade studie visar att man grovt bryter mot riktlinjerna och att djuren i fr(cid:229)ga uts(cid:228)tts f(cid:246)r fruktansv(cid:228)rd misshandel. Att detta inte (cid:228)r n(cid:229)gon eng(cid:229)ngsf(cid:246)reteelse bevisas av att liknande saker dokumenterades med hj(cid:228)lp av video 1994 och 1996. H(cid:229)ller kommissionen med mig om att direktiven 91/628/EEG och 95/29/EG inte p(cid:229) l(cid:229)nga v(cid:228)gar 1. efterlevs vid de italienska gr(cid:228)nsposteringarna? 2. Vad g(cid:246)r de italienska myndigheterna f(cid:246)r att f(cid:229) ett slut p(cid:229) denna skandal(cid:246)sa situation? Anv(cid:228)nds de m(cid:246)jligheter som direktiven ger n(cid:228)r det g(cid:228)ller indragning av tillst(cid:229)nd och straffr(cid:228)ttsliga 3. (cid:229)tg(cid:228)rder fullt ut? Vilken (cid:228)r den str(cid:228)ngaste p(cid:229)f(cid:246)ljd som de italienska myndigheterna kan tilldelas om de p(cid:229) ett 4. ofullst(cid:228)ndigt s(cid:228)tt kontrollerar hur direktivet efterlevs? 5. (1) (2) Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder planerar kommissionen (cid:129) i egenskap av f(cid:246)rdragets v(cid:228)ktare (cid:129) nu att vidta? EGT L 340, 11. 12. 1991, s. 17. EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 52


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2010/99 υποβολή: Jean-Claude Fruteau (PSE) προς την Επιτροπή. Το καθεστώς σύνδεσης τωνπερπόντιων χωρών και εδαφών.

eurovoc_concepts:
association agreement (EU)
overseas countries and territories

text: 18. 7. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 203 E/115 H Epitroph· apofa·sise na ekdv·sei anakoi·nvsh ep aytoy· toy ue·matow kai na para·sxei poly· leptomere·sterh plhrofo·rhsh gia peraite·rv syzh·thsh apo· ayth·n poy emperiexo·tan sthn e·kuesh. H anakoi·nvsh ayth· aname·netai e·na xro·no tv·ra. Se poio· sta·dio bri·sketai h sy·ntajh ayth·w thw anakoi·nvshw; Poia· ei·nai h pro·odow thw Epitroph·w kai poio· ei·nai to xronodia·gramma· thw gia peraite·rv dra·sh sto ue·ma tvn bibliouhkv·n; (1) EE C 341 thw 9. 11. 1998, sel. 373. Apa·nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (3 Dekembri·oy 1999) H e·kuesh sthn opoi·a anafe·retai to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy ei·nai ajio·logh, kauv·w ui·gei shmantika· zhth·mata o·son afora· to ro·lo tvn bibliouhkv·n sth sy·gxronh koinvni·a. H Epitroph· anagnvri·zei epi·shw o·ti h y·parjh tvn bibliouhkv·n synde·etai, se e·na eyry·tero plai·sio, me thn y·parjh tvn dy·o a·llvn politistikv·n uesmv·n, ta arxei·a kai ta moysei·a. Sth sy·gxronh koinvni·a tvn plhroforiv·n, oi uesmoi· aytoi· pare·xoyn kai diasfali·zoyn thn pro·sbash tvn politv·n sth gnv·sh kai ton politismo·. H Epitroph· yposthri·zei plh·rvw to e·rgo thw epitroph·w, vsto·so ejeta·zei para·llhla an pre·pei na la·bei ypo·ch thw to eyry·tero ayto· plai·sio kai ton kaly·tero dynato· tro·po gia na to pragmatopoih·sei, sygkekrime·na ypo· to pri·sma tvn ergasiv·n poy pragmatopoioy·ntai ston tome·a thw koinvni·aw tvn plhroforiv·n sta plai·sia toy 5oy progra·mmatow-plaisi·oy kai me skopo· na para·sxei sygkekrime·na plai·sia gia to syntonismo· kai th synergasi·a metajy· tvn dia·forvn «fore·vn diath·rhshw thw syllogikh·w mnh·mhw» kata· toyw prosexei·w mh·new. (2000/C 203 E/146) GRAPTH ERVTHSH E-2010/99 ypobolh·: Jean-Claude Fruteau (PSE) prow thn Epitroph· (9 Noembri·oy 1999) Ue·ma: To kauestv·w sy·ndeshw tvn yperpo·ntivn xvrv·n kai edafv·n H Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh antimetvpi·zei problh·mata tayto·thtaw e·nanti tvn yperpo·ntivn xvrv·n kai edafv·n, ta opoi·a synde·ontai me 4 mo·no kra·th me·lh (Hnvme·no Basi·leio, Galli·a, Ka·tv Xv·rew, Dani·a). Pra·gmati, h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh diadramati·zei shmantiko· ro·lo sthn ana·ptyjh tvn «prv·hn yperpo·ntivn xvrv·n kai edafv·n» poy kate·sthsan xv·rew AKE, fai·netai o·mvw na egkatalei·pei thn onto·thta ayth·, thn opoi·a uevrei· vw ybri·dio apokaloy·meno yperpo·ntiew xv·rew kai eda·fh. Diforoy·meno kauestv·w, diadikasi·a omofvni·aw sto Symboy·lio, «texnhte·w emporike·w roe·w» ela·xista ypobohuhtike·w thw ana·ptyjhw gia tiw yperpo·ntiew xv·rew kai eda·fh, alla· pro·jenoi mega·lvn diataraxv·n sthn koinotikh· agora·, ei·nai mia endeiktikh· alla· vsto·so pragmatikh· apari·umhsh tvn problhma·tvn tvn xvrv·n aytv·n. Vsto·so, apo· thn ypografh· thw Synuh·khw toy msterntam, h Diakybernhtikh· Dia·skech ka·lese «to Symboy·lio na epanejeta·sei ba·sei toy a·ruroy 136 thw Synuh·khw to kauestv·w sy·ndeshw tvn yperpo·ntivn xvrv·n kai edafv·n e·vw to Febroya·rio toy 2000, me tetraplo· sto·xo». Poiew sygkekrime·new kateyuy·nseiw skopey·ei h Epitroph· na protei·nei sto Symboy·lio, prokeime·noy na antapo- kriuei· se aytoy·w toyw sto·xoyw oikonomikh·w kai koinvnikh·w ana·ptyjhw, prov·uhshw tvn sxe·sevn thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw me tiw yperpo·ntiew xv·rew kai eda·fh, synekti·mhshw thw kauestvtikh·w idiaitero·thta·w toyw kai, te·low, belti·vshw toy xrhmatodotikoy· me·soy; Apa·nthsh toy k. Nielson ej ono·matow thw Epitroph·w (17 Noembri·oy 1999) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy anafe·retai svsta· sth dh·lvsh gia tiw Yperpo·ntiew Xv·rew kai Eda·fh (YXE) h opoi·a e·xei ensvmatvuei· sthn telikh· pra·jh thw dia·skechw toy `msterntam. Apo· to·te, h Epitroph· diejh·gage diaboyley·seiw me ta te·ssera kra·th me·lh sta opoi·a ypa·gontai oi ei·kosi YXE kai de·xuhke se akro·ash, sto plai·sio thw etairikh·w sxe·shw, tiw arxe·w tvn i·divn tvn ei·kosi YXE poy sygkentrv·uhkan gia prv·th fora· gia diaboyley·seiw ychlo·tatoy epipe·doy stiw Bryje·llew. C 203 E/116 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 18. 7. 2000 Oi basike·w ide·ew ayth·w thw makra·w diaboy·leyshw perilamba·nontai sthn anakoi·nvsh thw Epitroph·w thw 20hw Mai(cid:138)oy 1999 (1), «Problhmatismoi· sxetika· me to kauestv·w tvn syndedeme·nvn me thn EK Yperpo·ntivn Xvrv·n kai Edafv·n (YXE) kai genike·w kateyuy·nseiw gia tiw <QT2 YXE toy 2000</QT2», sthn opoi·a h Epitroph· perie·grafe tiw YXE kai to kauestv·w toyw e·nanti toy koinotikoy· dikai·oy, e·uete th basikh· syzh·thsh thw sy·ndeshw tvn YXE me thn Koino·thta kai proe·bale tiw kateyuy·nseiw gia to 2000. Sy·ntoma, h Epitroph· ua diatypv·sei pro·tash prow to Symboy·lio h opoi·a ua diadexuei·, apo· thn 1 Mai(cid:138)oy 2000, thn isxy·oysa apo·fash sy·ndeshw. H en lo·gv pro·tash, poy sh·mera bri·sketai ako·mh sto sta·dio thw syzh·thshw, ua pre·pei na empne·etai se mega·lo baumo· apo· tiw kateyuy·nseiw poy epidiv·koyn oi YXE. Pra·gmati ua protauei· na kauorisuei· kaly·tera to kauestv·w tvn YXE e·nanti toy para·gvgoy dikai·oy thw synuh·khw, na aplopoihuoy·n shmantika· oi tro·poi diaxei·rishw thw koinotikh·w syndromh·w stiw YXE, me thn peraite·rv apoke·ntrvsh· toyw prow tiw dikaioy·xoyw YXE, na epektauei· h synergasi·a se ne·oyw tomei·w v·ste na douei· h dynato·thta stiw YXE na antimetvpi·soyn tiw ne·ew proklh·seiw thw pagko·smiaw oikonomi·aw kai na antapokriuoy·n stiw epiuymi·ew tvn YXE o·son afora· th mh amoibaio·thta tvn kano·nvn egkata·stashw. (1) COM(1999)163 teliko·. (2000/C 203 E/147) GRAPTH ERVTHSH P-2019/99 ypobolh·: Astrid Thors (ELDR) prow thn Epitroph· (29 Oktvbri·oy 1999) Ue·ma: Eni·sxysh thw E. E. sto plai·sio toy progra·mmatow Phare (RO 09893-02) gia thn anadia·rurvsh toy systh·matow prostasi·aw tvn paidiv·n sth Roymani·a. H Epitroph· die·koce th diadikasi·a prosklh·sevw gia thn ypobolh· prosforv·n sto plai·sio toy vw a·nv progra·mmatow gia thn eni·sxysh thw anadia·rurvshw toy systh·matow paidikh·w pro·noiaw sth Roymani·a. Ant(cid:146) aytoy·, h Epitroph· apofa·sise na diaue·sei olo·klhro ton proy¤ pologismo· toy 1998 (10 ekat. Eyrv·) gia thn paidikh· pro·noia sth Roymani·a, se basike·w paroxe·w apoteloy·menew apo· tro·fima, fa·rmaka klp. gia ta paidia· tvn idryma·tvn. Paro·moia dia·uesh tvn po·rvn toy proy¤ pologismoy· e·xei problefuei· kai gia to 1999. Ta paidia· sth Roy·mani·a diabiv·noyn ka·tv apo· idiai·tera dy·skolew synuh·kew. H kata·stash ayth· kauista· aparai·thth to·so th lh·ch braxypro·uesmvn me·trvn o·so kai thn pragmatopoi·hsh makropro·uesmvn anadiar- urv·sevn, prokeime·noy na diafalisuoy·n ta dikaiv·mata tvn paidiv·n kai h aparai·thth pro·noia. Me thn tropopoi·hsh toy proorismoy· tvn dhmosionomikv·n po·rvn den pro·keitai na karpoforh·soyn oi makropro·uesmew prospa·ueiew. tsi ua kauysterh·soyn oi anadiarurv·seiw, oi opoi·ew, sy·mfvna me to e·ggrafo thw Epitroph·w gia thn strathgikh· eno·cei thw diey·rynshw, apoteloy·n proy¤ po·uesh gia thn e·narjh tvn proentajiakv·n diapragmatey·sevn me th Roymani·a. Kata· thn eish·ghsh· toy env·pion toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy, stiw 13 Mai(cid:138)oy 1999, o pro·edrow thw Epitroph·w ypogra·mmise eidiko·tera to ue·ma ayto·. Den ypa·rxei a·rage anti·fash metajy· thw proteraio·thtaw poy di·dei h Epitroph· stiw diarurvtike·w metarryumi·seiw ston tome·a thw prostasi·aw tvn paidiv·n afeno·w, kai thw diakoph·w thw eni·sxyshw stiw metarryumi·seiw ayte·w afete·roy; Den yfi·stantai a·rage, prokeime·noy na diasfalisuoy·n oi braxypro·uesmew paroxe·w gia ta paidia· poy bri·skontai se idry·mata, a·lla me·sa poy na mhn ue·toyn se ki·ndyno to makrypro·uesmo metarryumistiko· e·rgo; Po·te proble·pei h Epitroph· na apokatasth·sei thn paroxh· eni·sxyshw tvn metarryumi·sevn; Apa·nthsh toy k. Verheugen ej ono·matow thw Epitroph·w (24 Noembri·oy 1999) Sth Gnv·mh thw Epitroph·w to 1997 (1) kai se mete·peita ekue·seiw proo·doy (2) toni·suhke h sobarh· kata·stash ston tome·a thw me·rimnaw gia to paidi· sth Roymani·a. Stiw arxe·w thw dekaeti·aw toy 1990, sto plai·sio toy progra·mmatow Phare, diate·uhsan pistv·seiw, kat(cid:146)arxh·n, ypo· morfh· anurvpistikh·w boh·ueiaw kai sth syne·xeia ypo· morfh· eni·sxyshw thw anadia·rurvshw toy tome·a prostasi·aw toy paidioy·. H Epitroph· asxolei·to ane·kauen to·so me ta braxypro·uesma o·so kai me ta makropro·uesma ue·mata thw paidikh·w me·rimnaw sth Roymani·a. To 1999, parathrh·uhke sobarh· epidei·nvsh tvn synuhkv·n diabi·vshw se o·la ta idry·mata me·rimnaw gia to paidi· vw apote·lesma xrhmatodotikv·n kai dioikhtikv·n problhma·tvn. To Ma·io toy 1999, o prvuypoyrgo·w thw Roymani·aw k. Vasile zh·thse epeigo·ntvw boh·ueia. Kato·pin aith·matow thw Epitroph·w, pragmatopoih·uhkan epi- ske·ceiw epiuevrhtv·n se dia·fora idry·mata prokeime·noy na entopisuoy·n oi anurvpistike·w ana·gkew. Oi epiuevrh- te·w ane·feran o·ti paro·ti o baumo·w sobaro·thtaw tvn synuhkv·n den ei·nai o ayto·w se o·la ta idry·mata, h genikh· kata·stash to kalokai·ri toy 1999 ua h·tan dynato·n na perigrafei· mo·no vw apara·dekth apo· thn a·poch thw iatrofarmakeytikh·w peri·ualchw, diatrofh·w kai thw en basikh·w ypodomh·w kauv·w kai tvn synuhkv·n ygieinh·w, ge·nei parexo·menhw boh·ueiaw


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2011/99 van Gilles Savary (PSE) aan de Commissie. Overgangsperiode tussen de twee programmeringsperioden van de Structuurfondsen.

text: 1. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 219 E/67 De Commissie onderstreept dat zij actief deelneemt aan de werkzaamheden van de Internationale Commissie voor de instandhouding van Atlantische tonijnen (ICCAT) en van haar Permanent ComitØ voor onderzoek en statistiek (SCRS), dat na zijn vergadering van 11 tot en met 15 oktober 1999 een rapport heeft opgesteld waarin de toestand is beoordeeld van de verschillende visbestanden, waaronder dat van de soort waarop met drijfnetten wordt gevist, namelijk de witte tonijn. PB C 170 E van 20. 6. 2000. (1) (2) Zie blz. 82. (3) PB C 203 E van 18. 7. 2000, blz. 94. (2000/C 219 E/079) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2011/99 van Gilles Savary (PSE) aan de Commissie (9 november 1999) Betreft: Overgangsperiode tussen de twee programmeringsperioden van de Structuurfondsen Hoe verloopt in concreto de overgangsperiode tussen het eind van de vorige programmeringsperiode 1994-1999 en het begin van de volgende, met het oog op de vertraging die verwacht wordt in het overleg en de besluitvorming van de lidstaten en de Commissie met betrekking tot de nationale programma(cid:146)s voor de periode 2000-2006? Kunnen de resterende saldo(cid:146)s worden doorgeschoven en worden gebruikt op basis van de oude program- mering, totdat de nieuwe programmering operationeel is? Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (16 december 1999) De programma(cid:146)s voor de periode 1994-1999 zullen normaliter in vier opeenvolgende fasen worden afgesloten: 31 december 1999 is de uiterste datum waarop in het veld verplichtingen voor in aanmerking komende acties kunnen worden aangegaan; 31 december 2001 is de uiterste datum waarop betalingen kunnen worden gedaan om die verplichtingen na te komen; uiterlijk op 30 juni 2002 moeten de door de lidstaten verrichte betalingen bij de Commissie worden gedeclareerd; in de loop van 2002 en ook nog begin 2003 zal de Commissie de saldi aan de lidstaten betalen. Tegelijk zullen vanaf 1 januari 2000 de programma(cid:146)s voor de nieuwe programmeringsperiode 2000-2006 worden goedgekeurd. In de praktijk zullen gezien de huidige stand van de voorbereiding de eerste programma(cid:146)s of enkelvoudige programmeringsdocumenten (voor doelstelling 1) niet v(cid:243)(cid:243)r eind maart 2000 kunnen worden goedgekeurd. De acties zijn echter subsidiabel vanaf het moment waarop de lidstaat deze programmeringsdocumenten bij de Commissie indient. Voorts kunnen in het geval van een bijstandsaanvraag die de lidstaat tussen 1 januari en 30 april 2000 bij de Commissie indient, de betrokken uitgaven met ingang van 1 januari 2000 voor een bijdrage van de Fondsen in aanmerking worden genomen (artikel 52, lid 4, van Verorde- ning (EG) nr. 1260/1999). De lidstaten kunnen dus meteen met acties van de nieuwe programmerings- periode beginnen. Dit betekent dat er reºle mogelijkheden voor een overgang tussen de twee programme- ringsperioden zijn, los van de data waarop over de nieuwe programma(cid:146)s wordt beslist. (2000/C 219 E/080) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2012/99 van Renato Brunetta (PPE-DE) aan de Commissie (9 november 1999) Betreft: Fiscale aftrekbaarheid van uitgaven uit hoofde van provisies Kan de Commissie toelichten of de uitgaven uit hoofde van bijkomende provisies voor niet met name genoemde derden die niet woonachtig zijn in het land van de onderneming die de betaling heeft verricht fiscaal aftrekbaar zijn voor de belastingadministraties van de lidstaten van de Europese Unie?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1996/99 υποβολή: Michl Ebner (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Κατάργηση των φορολογικών προνομίων των διπλωματικώνπαλλήλων.

eurovoc_concepts:
European Commissioner
diplomatic profession
excise duty
fringe benefit
occupational status
tax relief

text: 1. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 219 E/63 H epitroph· toy empori·oy kai thw dianomh·w, poy e·xei sygkrothuei· apo· thn Epitroph· kai h opoi·a aparti·zetai apo· 65 epixeirhmati·ew o·lvn tvn kla·dvn kai tome·vn toy empori·oy (cid:129) symperilambanome·nvn idiai·tera tvn ekprosv·- pvn toy xondrikoy· empori·oy (cid:129) symboyley·ei thn Epitroph· sta ue·mata poy e·xoyn sxe·sh me to empo·rio. H epitroph· ayth· syzh·thse polle·w fore·w kata· th dia·rkeia tvn teleytai·vn mhnv·n sxetika· me to hlektroniko· empo·rio, tiw syne·peiew thw eisagvgh·w toy eyrv· kai toy antagvnismoy· kai prose·fere shmantike·w endei·jeiw sthn Epitroph·. Dromologh·uhkan dia·forew prvtoboyli·ew thw Epitroph·w, pro pa·ntvn ype·r tvn MME, o·pvw h SLIM (simpler legislation for the internal market (cid:129) aploy·sterh nomouesi·a gia thn esvterikh· agora·) (5) kai BEST (Business Environment Simplification Task Force), oi opoi·ew tei·noyn na dhmioyrgh·soyn gia tiw epixeirh·seiw to eynoi¤ko·tero dioikhtiko· periba·llon gia tiw drasthrio·thte·w toyw. Ayto· aname·netai na epitre·cei stiw epixeirh·seiw, kai idiai·tera tiw MME, na leitoyrgoy·n apotelesmatiko·tera kai oikonomiko·tera. (1) COM(1999)6 teliko·. (2) (3) (4) (5) COM(97)618 teliko· thw 21. 11. 1997. Ble·pe ta sympera·smata toy Symboyli·oy Biomhxani·aw thw 29. 4. 1999. EE C 372 thw 9. 12. 1997. Sxe·dio ypo· diaboy·leysh. EE C 270 thw 24. 9. 1999. (2000/C 219 E/074) GRAPTH ERVTHSH E-1996/99 ypobolh·: Michl Ebner (PPE-DE) prow thn Epitroph· (9 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Kata·rghsh tvn forologikv·n pronomi·vn tvn diplvmatikv·n ypallh·lvn Sto plai·sio thw anane·vshw thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w elh·fuh ton perasme·no mh·na apo·fash, sy·mfvna me thn opoi·a oi ne·oi Epi·tropoi sto ejh·w de ua apolay·oyn ple·on tvn forologikv·n pronomi·vn, poy toyw paraxvroy·ntan epi· makro·n. Se sxe·sh me ayth· thn ajioshmei·vth kai ajie·painh metarry·umish kalei·tai h Epitroph· na anafe·rei, ea·n h ry·umish ayth· ua epektauei· sy·ntoma sto sy·nolo toy diplvmatikoy· sv·matow ento·w thw E. E. Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (22 Dekembri·oy 1999) Ta aforolo·ghta kai adasmolo·ghta prono·mia poy pare·xontai stoyw diplvma·tew basi·zontai se makroxro·niew amoibai·ew parado·seiw oi opoi·ew kvdikopoih·uhkan, me genikoy·w o·royw, sth sy·mbash thw Bie·nnhw toy 1961. Anafe·rontai epi·shw rhta· sthn koinotikh· nomouesi·a (o·son afora· ton FPA, oi ejaire·seiw kauori·zontai sto a·ruro 15 para·grafow 10 thw e·kthw odhgi·aw 77/388/EOK toy· Symboyli·oy thw 17hw Mai(cid:138)oy 1977 peri· enarmoni·sevw tvn nomouesiv·n tvn kratv·n melv·n, tvn sxetikv·n me toyw fo·royw ky·kloy ergasiv·n (1), env· paro·moiew ejaire·seiw apo· toyw eidikoy·w fo·royw katana·lvshw pare·xontai me to a·ruro 23 para·grafow 1 thw odhgi·aw 92/12/EOK toy Symboyli·oy thw 25hw Febroyari·oy 1992 sxetika· me to geniko· kauestv·w, thn katoxh·, thn kyklofori·a kai toyw ele·gxoyw tvn proi¤o·ntvn poy ypo·keintai se eidikoy·w fo·royw katana·lvshw (2)). Ypo·keintai stoyw o·royw kai toyw periorismoy·w poy kauori·zoyn ta kra·th me·lh. Kata· th synedri·ash· thw thw 29hw Septembri·oy 1999, h Epitroph· apofa·sise o·ti o·la ta me·lh thw paraitoy·ntai euelontika· apo· ta perisso·tera apo· ta eidika· prono·mia poy toyw xorhgoy·san paradosiaka· oi belgike·w arxe·w kata· thn efarmogh· thw sy·mbashw thw Bie·nnhw toy 1961 sxetika· me tiw diplvmatike·w sxe·seiw. Kata· syne·peia, o·tan pro·keitai gia dapa·new prosvpikh·w fy·sevw, ta me·lh thw Epitroph·w den ua askoy·n to dikai·vma· toyw na apaith·soyn ejai·resh apo· ton FPA kai toyw eidikoy·w fo·royw katana·lvshw sto krasi· kai ta oinopneymatv·dh pota·, ta tsiga·ra kai th benzi·nh h· na promhueytoy·n, a·ney FPA, mia eyrei·a poikili·a antikeime·nvn prosvpikh·w xrh·sevw. Genika·, ua mporoy·se na synaxuei· o·ti se mia esvterikh· agora· prono·mia toy ei·doyw aytoy· gia diplvma·tew eno·w kra·toyw me·loyw egkatesthme·noyw se e·na a·llo kra·tow me·low den dikaiologoy·ntai pia kai o·ti pre·pei na katarghuoy·n. Entoy·toiw, toy·to ua apaith·sei mia tropopoi·hsh thw tre·xoysaw koinotikh·w nomouesi·aw kai, sthn kata·stash ayth· tvn pragma·tvn, apaitei·tai h omo·fvnh ch·fow toy Symboyli·oy y·stera apo· sxetikh· pro·tash thw Epitroph·w. Ayto· ei·nai ue·ma poy pre·pei na ejetasuei· prosektika· kauv·w e·rxetai se anti·uesh me ton tro·po efarmogh·w thw sy·mbashw thw Bie·nnhw apo· ta kra·th me·lh. Kata· syne·peia, h Epitroph· den e·xei thn pro·uesh na ypoba·lei prota·seiw gia to ue·ma ayto· sto eggy·w me·llon. (1) (2) EE L 145 thw 13. 6. 1977. EE L 76 thw 23. 3. 1992