title: Yttrande från Regionkommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen"

eurovoc_concepts:
forestry holding
forestry policy

formats: html pdf print

text: C 57/96 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 12. 7. Innan goda exempel sprids måste de enligt Region- kommitténs mening utvärderas. Till exempel måste yttre faktorer som kan påverka effekten av olika åtgärder noga kartläggas. Regionkommittén uppmanar kommissionen att verka för att praktiker och forskare runt om i Europa knyts till ett nätverk. 12. 8. För att stimulera utbyte mellan regionala och lokala instanser i medlemsländerna måste enligt Regionkommitténs uppfattning finansieringsmöjligheter för detta utvecklas. Likaså måste finansieringsfrågan för ett informationscentrum och ett europeiskt nätverk lösas. Regionkommittén uppmanar Euro- peiska unionens råd och Europaparlamentet att i sitt budgetar- bete se till att finansieringsfrågorna beaktas. Bryssel den 18 november 1999. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER Yttrande från Regionkommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparla- mentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen” (2000/C 57/16) MOTIVERINGSPUNKTER ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen” [KOM(1998) 649 slutlig]. Rådets resolution om ”En skogsbruksstrategi för Europeiska unionen” av den 15 december 1998 (1). Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden (2). Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1261/1999 av den 21 juni 1999 om Europeiska regionala utvecklingsfonden (3). Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1262/1999 av den 21 juni 1999 om Europeiska socialfonden (4). Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ”Klimatförändringar — En strategi efter Kyoto” [KOM(1998) 353 slutlig]. Europaparlamentets resolution om ”Europeiska unionens skogsbruksstrategi” av den 31 januari 1997 (5). (1) EGT C 56, 26. 2. 1999, s. 1. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 80. (3) EGT L 161, 26. 6. 1999, s. 43. (4) EGT L 161, 26. 6. 1999, s. 48. (5) EGT C 55, 24. 2. 1997, s. 22. 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 57/97 Rekommendationerna i Regionkommitténs yttrande om ”Skogsförvaltning, skogsbruk och skogsskydd i EU” (CdR 268/97 fin) (1). Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om ”Skogsbrukets situation och problem i Europeiska unionen och möjligheter att utveckla skogspolitiken” av den 24 april 1997 (2). Kommissionens beslut av den 23 november 1998 att rådfråga kommittén i detta ärende i enlighet med artikel 198 c första stycket i EG-fördraget. Presidiets beslut av den 7 maj 1999 att ge utskott 2 — jordbruk, landsbygdsutveckling, fiskeri — i uppdrag att utarbeta ett yttrande i denna fråga. Det utkast till yttrande (CdR 184 rév. 2) som antogs av utskott 2 den 30 september 1999 (föredragande: Kaija-Maija Perkkiö (FIN,ELDR) och Olivier Bertrand (F, PPE)). Vid sin 31:a plenarsession den 17–18 november 1999 (sammanträdet den 18 november) antog Regionkommittén enhälligt följande yttrande. 1. Bakgrund 2. Inledning 1. 1. Den 18 november 1998 lade kommissionen fram ett meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och om ”En sociala skogsbruksstrategi för Europeiska unionen”. Regionkommittén kommittén och Enligt kommissionen har meddelandet två huvudsyf- 1. 2. ten: dels presentera en sammanhängande översikt över en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen, dels ge sitt förslag till svar på Europaparlamentets resolution av den 31 januari 1997 om Europeiska unionens skogsbruksstrategi. I denna resolution uppmanas nämligen kommissionen att inom två år från nämnda datum i enlighet med ett antal överväganden och rekommendationer lägga fram ”ett förslag till rättsakt om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen”. 1. 3. I anslutning till Europaparlamentets diskussion avgav Ekonomiska och sociala kommittén den 24 april 1997 ett yttrande om ”Skogsbrukets situation och problem i Europeiska unionen och möjligheter att utveckla skogsbruket”. 1. 4. Regionkommittén avgav den 19 november 1997 ett yttrande på eget initiativ om ”Skogsförvaltning, skogsbruk och skogsskydd i EU” i syfte att lyfta fram skogarnas betydelse för regional utveckling och välfärd. Dessutom har skogsbruket och en hållbar utveckling på området berörts i ett flertal andra yttranden från Regionkommittén. 1. 5. EU:s ministerråd avgav den 15 december 1998 en resolution om EU:s skogsbruksstrategi. Resolutionen grundar sig i huvudsak på kommissionens utredning och riktlinjer. EU:s skogsareal uppgår till 130 miljoner ha, vilket 2. 1. motsvarar omkring 36 % av EU:s totala yta. Omkring 87 miljoner ha skog betraktas som möjliga att exploatera. Kännetecknande för Europas skogar är den mångfald som kommer sig av ett omväxlande bioklimat och en varierande jordmån. Skogsägandet varierar regionvis. 65 % av skogarna är privatägda. Innehaven omfattar i medeltal mindre än 5 ha. I Grekland och Irland äger staten omkring två tredjedelar av skogen. I vissa länder, t. ex. Belgien, Frankrike, Italien, Spanien och Tyskland, är det i stor utsträckning fråga om ett lokalt skogsägande. A¨ ven formerna för hur skogen utnyttjas och dess exploateringsgrad varierar kraftigt mellan olika regioner. Enligt meddelande kommissionens måste 2. 2. skogsbruksstrategin ses mot bakgrund av principer och åtagan- den som fastslagits på internationell nivå. Å andra sidan är grundvalen för skogsbruksstrategin de europeiska skogarnas mångfald, att de fyller ett flertal olika funktioner samt behovet av en hållbar utveckling i ekologiskt, ekonomiskt och socialt hänseende. I kommissionens meddelande presenteras det aktuella 2. 3. läget för gemenskapens skogsbruk mot bakgrund av ge- menskapens nuvarande åtgärder inom skogsbruket. A¨ ven behandlingen av skogsfrågor inom EU beskrivs på en allmän nivå. Som särskilda punkter rörande skogsbruk upptas beva- rande av skogens biologiska mångfald, trä som energikälla, skogarnas betydelse i kampen mot klimatförändringar samt skogscertifiering. De viktigaste utgångspunkterna i meddelandet är 2. 4. följande: (1) EGT C 64, 27. 2. 1998, s. 25. (2) EGT C 206, 7. 7. 1997, s. 128. — gemenskapens nuvarande åtgärder inom skogssektorn, C 57/98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 — kommissionens förslag till åtgärder inom skogssektorn inom ramen för förordningen om stöd till landsbygdsut- veckling i Agenda 2000, — kommissionens förslag till gemenskapsstöd för utveckling av jordbruket och landsbygden i de Central- och O¨ steuro- peiska länder som ansökt om medlemskap i EU. 2. 5. EU:s fördrag erbjuder ingen möjlighet att göra upp en gemensam skogsbrukspolitik. Därför bör främjandet av en hållbar utveckling och skogsförvaltning — som är det centrala målet i strategin — definieras och genomföras inom ramen för nationella eller regionala skogsprogram eller i form av andra motsvarande åtgärder som vidtas av medlemsstaterna. A¨ ven åtgärder på gemenskapsnivå i enlighet med subsidiaritetsprin- cipen bör vidtas där detta kan tillföra ett mervärde. Förvaltning, bevarande och en hållbar utveckling i 2. 6. fråga om EU:s skogar utgör viktiga frågor på bl. a. följande gemenskapspolitiska landsbygdsut- veckling, miljö, handel, inre marknaden, forskning, industri, utvecklingssamarbete och energi. områden: jordbruk, A¨ ven principerna för en hållbar förvaltning och 3. 1. 2. användning av skogen definieras och genomförs i praktiken genom nationella eller regionala skogsprogram eller andra nationella instrument. Därför är målsättningen för EU:s skogsbruksstrategi nationella skogsprogrammen och garantera att gemenskapens åtgärder blir så effektiva som möjligt. Genom gemenskapsåtgärderna kan man stödja nationell skogspolitik bl. a. i samband med att de internationella avtal som EU slutit genomförs av medlemsstaterna. komplettera att de A¨ ven utan en gemensam skogspolitik skulle frågor i 3. 1. 3. anslutning till förvaltning och användning av skogsresurserna utgöra centrala frågor i politiken på EU-nivå, särskilt inom regional- och miljöpolitiken. Eftersom skogsbruket har så stor betydelse för landsbygdsutvecklingen har åtgärder inom skogsbruket ofta integrerats i landsbygdspolitiken på ge- menskapsnivå. Uppsplittringen av skogsfrågor på olika poli- tiska områden och generaldirektorat på EU-nivå beroende på kontext har lett till att åtgärder och värderingar på skogsbruksområdet inte alltid betraktas som en helhet på gemenskapsnivå. 2. 7. Enligt subsidiaritetsprincipen är gemenskapsåtgärder inom skogsbruksstrategin befogade bl. a. då det gäller lands- bygdsutveckling, skydd av skogar mot luftföroreningar och bränder, utveckling av ett informations- och kommunikations- system för skogsbruket, forskning och teknisk utveckling samt utvecklingssamarbete. 3. 1. 4. I skogsbruksstrategin såväl som i internationella avtal nämns fördelarna med en effektiv samordning mellan de olika politikområden som påverkar skogsbruket inom medlemssta- terna. Skogsåtgärderna bör samordnas och kommunikationen och samarbetet mellan olika aktörer utökas. De lokala och regionala myndigheterna deltar i debat- 2. 8. ten om en europeisk skogsstrategi både — som ansvariga för levnadsförhållandena på lokal nivå och framför allt på landsbygden och — som förvaltare av skogsmark, vilket gör dem helt integrera- de i skogssektorns ekonomiska aspekter. 3. 1. 5. På gemenskapsnivå finns det en ständig kommitté för skogsbruk, i vilken representanter för medlemsstaterna och två rådgivande kommissionen ingår. Dessutom finns det kommittéer. Inom kommissionen finns det mycket små re- surser för samordning av skogsfrågor, och det föreslås inga konkreta åtgärder i strategin för att förbättra denna situation. Regionkommittén anser att genomförandet av den föreslagna skogsbruksstrategin förutsätter att kommissionen satsar kraf- tigare på skogssektorn. Kommissionens interna samordning mellan berörda och behöriga enheter bör göras så effektiv som möjligt. 3. Allmänna synpunkter på EU:s skogsbruksstrategi 3. 1. Skogspolitiken utgör en nationell fråga 3. 2. Ett hållbart skogsbruk 3. 1. 1. Skogspolitiken i Europa är i första hand en fråga på medlemsstatsnivå, eftersom det i Europeiska unionens fördrag inte finns några bestämmelser om en gemensam skogspolitik. Skogsbruket och kommersiell skogsverksamhet bör ses som en viktig del av marknadsekonomin. 3. 2. 1. Enligt meddelandet är grundvalen för skogsstrategin ett erkännande av skogens mångfald och skiftande funktion samt av ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet. Denna utgångspunkt kan anses vara berättigad med tanke på de regionala skillnaderna i gemenskapen i fråga om skogarnas struktur, exploateringsmöjligheter och ägandeförhållanden. 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 57/99 3. 2. 2. EU har förbundit sig till ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart skogsbruk även i många internationella sammanhang. Principerna för en hållbar utveckling och ett hållbart skogsbruk fastställdes vid FN:s miljö- och ut- vecklingskonferens i Rio de Janeiro 1992. A¨ ven om de principer som då antogs inte är rättsligt bindande har de utgjort grund för de senaste årens intensiva och världsomfattande internationella förhandlingar på skogsbruksområdet. Den internationella 3. 2. 3. skogspolitiska diskussionen fördes sedan vidare under åren 1995–1997 inom ramen för den mellanstatliga skogspanelen, IPF (Intergovernmental Panel on Forests). IPF:s arbete förs nu och fram till år 2000 vidare i regeringarnas skogsforum, IFF (Intergovernmental Forum on Forests). Målet är att få till stånd ett världsomfattande skogsavtal. Avtalet bör om möjligt vara rättsligt bindande i syfte att på ett effektivt sätt kunna påverka skydd, hållbar användning, skötsel och användning av skog globalt. Trots tidigare avtal och rekommendationer fortsätter världens skogsresurser och skog- sarealer att minska. de Vid europeiska 3. 2. 4. skogsministerkonferenserna (Strasbourg 1990, Helsingfors 1993 och Lissabon 1998) har man på europeisk nivå förbundit sig att följa principerna för en hållbar förvaltning och användning av skogsresurser. I denna alleuropeiska process har en hållbar förvaltning och användning av skog definierats som ett bevarande av skogarnas biologiska mångfald, produktivitet, förnyelsekapacitet och livskraft samt skogens potential att nu och i framtiden fylla sina viktiga ekologiska, ekonomiska och sociala funktioner på lokal, nationell och global nivå, utan att andra ekologiska system skadas. 3. 3. Skogssektorns ekonomiska betydelse 3. 3. 1. I kommissionens meddelande presenteras skogsre- surserna inom EU. Dessa resurser förefaller inte särskilt imponerande jämfört med de stora boreala eller tropiska skogarna i andra delar av världen. Efter det att O¨ sterrike, Sverige och Finland blev medlemmar är EU emellertid världens näst största pappers- och trävaruproducent, världens största importör av skogsprodukter och världens tredje största ex- portör av skogsprodukter. 3. 3. 2. Gemenskapens skogsresurser är därmed av mycket stor ekonomisk betydelse. För närvarande uppgår värdet på skogsindustrins produktion till inalles nästan 300 miljarder euro och skogsindustrin sysselsätter direkt eller indirekt flera miljoner personer. Enligt Regionkommitténs 3. 3. 3. uppfattning framgår i skogens ekonomiska betydelse inte tillräckligt tydligt kommissionens meddelande om skogsbruksstrategin. Doku- mentet framhåller dock på ett förtjänstfullt sätt skogens roll i frågor som berör landsbygdsutveckling, bevarande av biologisk mångfald samt miljö. Aspekter som rör skogens betydelse för träindustrin samt exploateringen av skogsresurserna får alltför liten uppmärksamhet. A¨ ven andra former av kommersiellt utnyttjande av 3. 3. 4. skogen ges endast en undanskymd roll i strategin. Detta gäller särskilt användningen av skogsområden för turism och rekreation, vilket regionalt kan vara en synnerligen viktig verksamhet, inte minst med tanke på sysselsättningen. 3. 3. 5. Kommissionen håller på att utarbeta ett meddelande om EU:s skogsindustri och om förbättringen av skogsindustrins konkurrenskraft. Frågan är synnerligen aktuell och intressant. I princip möjliggör tillväxten av Europas skogar en höjning av skogsindustrins kapacitet. Samtidigt kan ett betydande mervärde tillföras skogsindustrin genom att höja förädlings- graden av träråvaran och genom att utveckla nya produkter. Å andra sidan befinner sig skogsindustrins beslutsfattare och träproducenter i en ny situation i och med skogsindustrins marknadsberoende och marknadernas globalisering. Som det konstaterats ovan har skogssektorns ekono- 3. 3. 6. miska betydelse på gemenskapsnivå ökat efter det att O¨ sterrike, Sverige och Finland blev medlemmar i unionen. Sambandet mellan skogsbruket och skogsindustrin bör därför inom EU i högre grad ses som en helhet. Med tanke på ekonomin och sysselsättningen är det viktigt att skogsindustrin i unionen behåller sin konkurrenskraft. 3. 4. Reformpaketet Agenda 2000 3. 4. 1. Hörnstenen i strategin utgörs av kommissionens förslag till skogsåtgärder i förordningen om stöd för landsbygd- sutveckling inom ramen för Agenda 2000. Denna förordning antogs våren 1999. I denna listas på ett uttömmande sätt åtgärder gällande landsbygden, med tonvikt på betydelsen av social och ekonomisk utveckling ur ett helhetsperspektiv, utveckling. och sysselsättningen, miljön Skogsbruksåtgärderna i förordningen bör ses som en del av denna helhet. hållbar en 3. 4. 2. I förordningen om stöd för landsbygdsutveckling förutsätts det att åtgärder som börjat vidtas skall löpa vidare även i fortsättningen. Dessutom föreslår kommissionen en rad nya åtgärder som syftar till att främja en hållbar skogsförvalt- ning och till insatser i samband med särskilda problem, t. ex. vad gäller den biologiska mångfalden, klimatförändringarna eller användningen av trä som energikälla. Förbättringen av skogsmiljön skall utgöra en av grunderna för EU-stöd. För att uppnå målen i förordningen förutsätts det att särskilt grupperingar av mindre skogsägare och de lokala myndigheter- na får teknisk hjälp för verksamhet på stora områden som kräver likartad skötsel. Att fortsätta beskogningen utifrån de C 57/100 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 nuvarande skogsbruksåtgärderna är särskilt viktigt i de områ- den som regionerna skall utse, då man beaktar skogarnas såväl ekologiska som regionalekonomiska betydelse. Kostnaderna för beskogning och det faktum att investeringarna ger avkast- ning först på lång sikt gör att förslaget om stödprogram för detta ändamål bör stödjas. 3. 4. 3. Genom reformen ökar antalet skogsåtgärder som är berättigade till stöd. Den ger större frihet till att dra upp nationella riktlinjer, vilket kan anses vara positivt med tanke på subsidiaritetsprincipen och de regionala skillnaderna vad gäller skogsbruksfrågor. På så sätt kan man genom nationella landsbygdsprogram för varje medlemsstat fastställa viktiga tyngdpunkter beträffande stödobjekt och ekonomiska satsnin- gar. A¨ ven om skogsbruket i princip kan få mer stöd än tidigare är dock en ökning av stöden helt och hållet beroende av utvecklingen vad gäller nationell finansiering. av stöd, Reformen innebär en ökning antalet potentiella 3. 4. 4. mottagare eftersom EU-stödens bindning till jordbruksverksamhet luckras upp. Såväl enskilda skogsägare som skogsägarsammanslutningar och kommuner kan vara mottagare. Kommunerna utgör en viktig grupp åtminstone i Spanien, Tyskland, Frankrike och Portugal. Förutom det stöd som regleras av förordningen om 3. 4. 5. stöd från EUGFJ till landsbygdens utveckling kan skogsbruket även dra nytta av stöd från Europeiska regionala utvecklings- fonden (ERUF) och från socialfonden. Dessa stöd regleras i nya förordningar som antogs i juni 1999. Via ERUF kan man stödja både produktiva investeringar och infrastrukturprojekt som har positiva återverkningar på stödområdenas sysselsätt- ning och ekonomiska utveckling. Stödobjekten kan t. ex. vara utbyggnad av tillfredsställande vägförbindelser i avlägsna trakter i syfte att göra skogsbruket lönsamt. Ur socialfonden kan man få stöd t. ex. för ökad utbildning inom skogssektorn. Enligt vissa källor uppgick EU:s stöd till skogsbruket 3. 4. 6. i unionen till drygt 2,5 miljarder euro under åren 1994–1999. Stödet har i huvudsak riktats till Sydeuropa, särskilt Spanien, samt till Tyskland, Frankrike och Irland. EU har finansierat beskogning av odlingsmark med ungefär hälften av det totala förbättring av skogsstödet. Resten av stödet har gått skogsbrukets effektivitet, utveckling av marknadsföring och miljöåtgärder samt till åtgärder i samband med naturkata- strofer. till 3. 4. 7. Agenda 2000 bäddar för nya sätt att använda EU:s medel. Därför kan man anse det vara en brist i den aktuella skogsbruksstrategin gemenskapens inte har utvärderats utifrån ett hel- skogsbruksåtgärder hetsperspektiv. För en utvärdering av stödpolitiken är det viktigt att få fram uppgifter om följande: effekterna att av — hur mycket gemenskapsmedel har sammanlagt anslagits för skogsåtgärder? — hur fördelar sig gemenskapens medel på regional nivå och vilka är effekterna där? — har uppställda mål nåtts? 3. 4. 8. En av EU:s målsättningar bör vara att använda gemenskapens medel så effektivt som möjligt. En noggrannare uppföljning av skogsstöden skulle framöver förbättra möjlighe- terna att utvärdera stödens effekt och utveckla nya stödsystem. Regionkommittén anser det vara viktigt att man i stöden till skogsprogram respekterar marknadskrafterna och garanterar för effektiv en skogsbruksprodukter. konkurrenspolitik på marknaden 3. 5. Hot mot skogen 3. 5. 1. Gemenskapsåtgärder behövs särskilt för att bekäm- pade hot som skogarna utsätts för. De allvarligaste hoten utgörs av långväga, gränsöverskridande luftföroreningar och skogsbränder. Dessa kan särskilt lokalt och regionalt få stora negativa följder. De nationella insatserna är de viktigaste för att avvärja dessa hot. Därför stöder EU till en del dessa insatser genom de åtgärder som skrivits in i reformpaketet Agenda 2000. Regionkommittén anser att dessa stödåtgärder från EU:s sida är synnerligen viktiga. 3. 5. 2. Skogarna spelar en särskild roll när det gäller att bromsa klimatförändringarna. Klimatförändringarna föror- sakas av växthusgaser, främst koldioxid. Skogarna binder kol och fungerar därmed som s. k. kolsänkor. Bindningen av kol kan främjas genom att förbättra skyddet och förvaltningen av skog, genom att utöka skogsarealen och genom att ersätta fossila bränslen med trä från hållbart förvaltade skogar samt genom att ersätta energiintensiva produkter med träprodukter. 3. 5. 3. EU har förbundit sig till det s. k. Kyotoprotokollet och har därmed gått in för att minska växthusgasutsläppen. Kommissionen har publicerat ett meddelande om detta: ”Kli- matförändringar — En strategi efter Kyoto”. 3. 6. Trä som energikälla koldioxidutsläpp, energiproduktionens 3. 6. 1. Genom att öka utvinningen av energi ur trä kan man öka minska självförsörjningsgraden vad gäller energiproduktion, skapa förutsättningar för ny företagsverksamhet — särskilt inom sektorn för små och medelstora företag — och öka sysselsätt- ningen. Dessutom ger ökad avverkning i energiutvinningssyfte positiva effekter, såväl inom skogsförvaltning som ekonomiskt sett. EU vill 3. 6. 2. i sin energipolitik öka användningen av förnybara energikällor. Detta innebär också att den träbaserade energiproduktionen måste öka markant. Kommissionen kan främja utvecklingen av det tekniska kunnandet på området genom att bl. a. stödja forskning och utbildning. Med finansie- ring från strukturfonderna kan man främja t. ex. en utveckling mot nya användningsområden och nyföretagande inom denna sektor. 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 57/101 3. 7. Certifiering 3. 8. Användbar och samordnad information om Europas skogar av inrättandet inom skogssektorn är Den viktigaste frågan för närvarande i de diskussioner 3. 7. 1. som förs ett miljömärkningssystem. Frågan om skogscertifiering intar därför en central plats även i kommissionens meddelande om en skogsbruksstrategi. Med skogscertifiering menas ett förfarande där en tredje, oberoende part kontrollerar att certifierade skogar förvaltas på ett hållbart sätt. Med hjälp av certifieringen eftersträvar man att informera konsumenter och kunder om att träråvaran i de saluförda produkterna kommer från hållbart förvaltade och använda skogar. Internationellt sett ligger europeiskt skogsbruk på en 3. 7. 2. mycket hög nivå. Redan i början av 1990-talet borde principer- na för hållbar förvaltning och användning av skog ha integre- rats som en central del i det skogspolitiska beslutsfattandet och i skogsbruksplaneringen. Genom skogscertifiering kan man påvisa en konkret positiv utveckling inom skogsbruket och därmed främja handeln med träprodukter. Det finns två alternativa system för europeisk skogs- 3. 7. 3. certifiering: dels den alleuropeiska PEFC-märkningen som stöds av skogsägarna och skogsindustrin, dels FSC-systemet som utvecklats redan tidigare av miljöorganisationerna. De euro- peiska skogsägarna har inte generellt godkänt FSC-certifie- ringen eftersom den enligt deras åsikt inte lämpar sig för europeiska familjeskogsbruk i liten skala. FSC används dock i vissa regioner i Europa och systemet utvecklas för att anpassas till europeiska förhållanden. 3. 7. 4. Tanken är att utveckla PEFC-märkningen till ett slags paraplysystem för de certifieringssystem som skall inrättas på nationell nivå. På så sätt försäkrar man sig om att varje lands speciella förhållanden beaktas i systemet. Utvecklingen av PEFC-systemet har generellt sett mottagits positivt. Det vore dock en fördel om miljöorganisationerna kunde involveras i detta utvecklingsarbete. Inrättandet av ett nytt informations- och kommuni- 3. 8. 1. kationssystem för skogsbruk (Efics) ingår som en del av skogsbruksstrategin. Målsättningen är att få fram jämförbara och objektiva data om skogssektorn i gemenskapen. Systemet skall ge ändamålsenlig information om gemenskapsåtgärderna inom skogssektorn samt basfakta om medlemsstaternas natio- nella och regionala skogspolitik och program. Vidare skall man samla data och analysera utvecklingen inom skogsbruket med avseende på handel, industri, sysselsättning och miljö. 3. 8. 2. Målsättningarna är ambitiösa. Å andra sidan växer behovet av information hela tiden, oberoende om det är fråga om tillämpning av alleuropeiska kriterier och indikatorer för skogsbruket, bedömning av olika hot mot skogen, utveckling av certifieringssystem eller utvärdering och uppföljning av gemenskapsåtgärderna. 3. 8. 3. Regionkommittén ställer sig positiv till åtgärder för att förbättra tillgången till och kvaliteten på information. Detta skapar även möjligheter för att utveckla kommunikations- system på olika nivåer som kan bidra till att samarbetet mellan olika aktörer i skogssektorn förbättras och även till att ge allmänheten bättre basinformation om de olika skogsåt- gärderna. 4. Slutsatser 4. 1. Regionkommittén anser att förvaltning och använd- ning av skog måste grundas på principen om hållbarhet. Hållbarhet bör härvid betraktas ur ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt perspektiv. 3. 7. 5. I kommissionens meddelande ställer man sig positiv till utvecklingen av ett alleuropeiskt certifieringssystem. Enligt strategin överväger kommissionen kompletterande åtgärder, t. ex. rättsliga instrument för att samordna grundkraven för frivilliga certifierings- och märkningsinitiativ. Certifiering är dock uteslutande en angelägenhet för aktörerna på marknaden. 4. 2. Regionkommittén betonar att skogsbrukets betydelse och förhållandena inom skogsbruket och skogsindustrin samt de olika sätten att exploatera skogen varierar kraftigt mellan olika regioner. Beslutsfattandet inom sektorn bör därför base- ras på subsidiaritetsprincipen, så att varje medlemsstat kan utforma sin egen skogspolitik. 3. 7. 6. Regionkommittén anser att utvecklingen av skogs- certifiering gagnar Europas skogsbruk och skogsindustri. Certi- fieringen kan ge signaler om den höga kvaliteten på det europeiska skogsbruket. Småskaligheten inom europeiskt skogsbruk samt regionala skillnader i skogsstruktur, ägan- deförhållanden och användningssätt skall kunna beaktas i certifieringssystemet. Diskussionen om certifiering kommer troligen i framtiden att utvidgas till att gälla även andra naturresurser, varvid man kan dra nytta av erfarenheterna från skogscertifiering. 4. 3. Regionkommittén anser det vara betydelsefullt att man vid sidan av den nationella skogspolitiken upprättar en gemensam skogsbruksstrategi på EU-nivå, eftersom skogs- frågorna ju är aktuella i många olika sammanhang inom gemenskapens verksamhet. I syfte att genomföra en gemensam strategi bör kommissionen öka sina insatser inom skogssek- torn och förbättra samordningen mellan olika aktörer, t. ex. genom att skogsbrukskommitténs ställning. stärka den ständiga C 57/102 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 Regionkommittén ser positivt på 4. 4. att man i skogsbruksstrategin betonar skogarnas betydelse för lands- bygdsutvecklingen, för bevarandet av biologisk mångfald och för miljön. Skogens kommersiella nytta får dock alltför lite uppmärksamhet. I en stor del av skogsområdena utgör den kommersiella exploateringen av trä och andra resurser den viktigaste funktionen, varigenom även skogens fortbestånd som källa för ekonomisk välfärd och sysselsättning i Europa garanteras. Skogen har regionalt även stor ekonomisk betydel- se för turism och rekreation. Skogsbrukets ekonomiska betydelse bör även synas i EU:s stöd till skogsforskningen. I det fortsatta arbetet med FoU bör man uppmärksamma bland annat ”skogsbrukets träkedja” som skapades och genomfördes genom Fair-programmet. Skogens ekonomiska och sysselsättningsfrämjande be- 4. 5. tydelse ökas av att man i allt större utsträckning börjat använda trä som energikälla, något som har positiva konsekvenser för bl. a. minskningen av växthusgasutsläpp. Kommissionen bör satsa på det tekniska kunnandet i denna sektor genom att stödja forskning och utbildning. 4. 6. Regionkommittén anser det vara viktigt att kommis- sionen gör en mer ingående utvärdering av effektiviteten och de regionala konsekvenserna av de skogsbruksåtgärder som gemenskapen hittills vidtagit. Man bör även aktivt följa upp arbetet med att nå de mål för skogsbruket som ställs upp i reformpaketet Agenda 2000. till skogsbruket måste Regionkommittén anser att stödet utformas restriktivt och så att konkurrensneutraliteten inte Bryssel den 18 november 1999. äventyras och att marknadskrafterna respekteras. Man måste därvid beakta att skogsförvaltningen inte alltid kan bedömas med hjälp av en ekonomisk måttstock, eftersom det finns vissa bergsområden och geomorfologiskt känsliga regioner där skogarnas viktigaste funktion är att skydda marken och omkringliggande områden från jordskred, laviner och översvämningar. 4. 7. Med tanke på EU:s ledande roll i arbetet med att försöka lösa internationella skogsproblem anser Regionkommittén att EU skall ha som uttryckligt mål att globalt få till stånd ett lika hållbart skogsbruk som inom EU. 4. 8. Regionkommittén stöder utvecklingen av frivilliga cer- tifieringssystem eftersom man genom certifiering kan uppnå en hög kvalitet på det europeiska skogsbruket och främja handeln och konkurrenskraften gällande träprodukter. Certifie- ringssystemet måste kunna beakta småskaligheten i europeiskt skogsbruk samt regionala skillnader i skogsstruktur, ägan- deförhållanden och användningssätt. Regionkommittén un- derstryker att kommissionen i sina åtgärder för att samordna skogscertifieringssystemen skall ta hänsyn till att systemen är avsedda för marknaden och att de skall vara instrument som grundar sig på frivillighet. De primära aktörerna i systemen är producenterna, industrin och köpare av träprodukter. 4. 9. Regionkommittén understryker vikten av att utveckla ett europeiskt informations- och kommunikationssystem för skogsbruket (Efics) i syfte att kunna förmedla utförlig och standardiserad information om den europeiska skogssektorn. Detta skapar även bättre förutsättningar för allmän kommuni- kation och information. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER


title: Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean 71. kokouksessaan 18. marraskuuta 1999 antama Lausunto asiaan COMP/M.1601 - Allied Signal/Honeywell - liittyvästä alustavasta päätösluonnoksesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
aeronautical industry
application of EU law
competition law
economic concentration
merger control

text: 7. 6. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 164/5 Keskittymi(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n neuvoa-antavan komitean 71. kokouksessaan 18. marraskuuta 1999 an- tama asiaan COMP/M. 1601 (cid:150) Allied Signal/Honeywell (cid:150) liittyv(cid:228)st(cid:228) alustavasta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sluonnoksesta LAUSUNTO (2001/C 164/03) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 1. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) ilmoitettu toimenpide muodostaa (a) sulautuma- asetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun keskittym(cid:228)n ja (b) sill(cid:228) on yhteis(cid:246)nlaajuista ulottuvuutta. b) voidaan vakavasti ep(cid:228)ill(cid:228) toimenpiteen johtavan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)- v(cid:228)n aseman syntymiseen alueellisen/liikelentoliikenteen segmentin ACAS-prosessoreiden ja moodi S -toisiotut- kavastainten markkinoilla; 2. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) a) avioniikka-ala voidaan jakaa seuraaviin segmentteihin: lentoliikenne, alueellinen/liikelentoliikenne, yleisilmailu, helikopterit sek(cid:228) sotilas- ja avaruussovellukset; b) lentoliikenteen sek(cid:228) alueellisen/liikelentoliikenteen seg- menteill(cid:228) ACAS-prosessoreiden ja moodi S -toisiotut- kavastainten osalta ei tarviste tehd(cid:228) ratkaisua siit(cid:228), kuu- luvatko ne eri tuotemarkkinoille; c) CMU-laitteet ja ACARS-j(cid:228)rjestelm(cid:228)t kuuluvat samoille tuotemarkkinoille; d) alueellisen/liikelentoliikenteen segmentill(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)t s(cid:228)(cid:228)- tutkat ja siviilihelikoptereissa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)t s(cid:228)(cid:228)tutkat mu- dostavat erilliset tuotemarkkinat; e) muiden avioniikkatuotteiden (esimerkiksi GPS- ja IRS-j(cid:228)r- jestelmien) osalta ei tarviste p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228), onko niit(cid:228) pidett(cid:228)v(cid:228) erilisin(cid:228) tuotemarkkinoina; f) IHAS-j(cid:228)rjestelm(cid:228)lle on tulevaisuudessa markkinat; g) TAWS-j(cid:228)rjestelm(cid:228) muodostaa erilliset tuotemarkkinat. 3. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mielt(cid:228) avioniikkatuotteiden kannalta merkitykselliset siit(cid:228), maantieteelliset markkinat ovat maailmanlaajuiset. ett(cid:228) 4. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228): a) voidaan vakavasti ep(cid:228)ill(cid:228) toimenpiteen johtavan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)- v(cid:228)n aseman syntymiseen lentoliikenteen segmentin ACAS-prosessoreiden ja moodi S -toisiotutkavastainten markkinoilla; c) toimenpide ei johda m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen tai vahvistumiseen CMU-laitteiden ja ACARS-j(cid:228)rjestelmien markkinoilla; d) toimenpide ei johda m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen tai vahvistumiseen s(cid:228)(cid:228)tutkien markkinoilla alueellisen/lii- kelentoliikenteen segmentill(cid:228); e) voidaan vakavasti ep(cid:228)ill(cid:228) toimenpiteen vahvistavan m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa siviilihelikopterien s(cid:228)(cid:228)tutkamarkkinoilla; f) voidaan vakavasti ep(cid:228)ill(cid:228) toimenpiteen vahvistavan m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa lentoliikenteen, alueellisen/liikelentoliiken- teen ja yleisilmailun segmenttien TAWS-j(cid:228)rjestelmien markkinoilla sek(cid:228) johtavan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymi- seen IHAS-j(cid:228)rjestelmien tulevilla markkinoilla. 5. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) ilmoituksen tehneiden osapuolten antamat sitou- mukset riitt(cid:228)v(cid:228)t poistamaan ilmoitetun toimenpiteen aiheut- tamat kilpailuongelmat. 6. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) mik(cid:228)li sitoumuksiin sis(cid:228)ltyvi(cid:228) ehtoja noudatetaan ilmoitettu toimenpide soveltuu yhteismarkinoilla ja t(cid:228)ysin, ETA-sopimuksen toimintaan. 7. Neuvoa-antava komitea kehottaa komissiota ottamaan huo- mioon kaikki muut j(cid:228)senvaltioiden keskustelussa esille tuo- mat asiat erityisesti avioniikkatuotteiden ja muiden kuin avioniikkatuotteiden muodostamien tuotekokonaisuuksien osalta. 8. Neuvoa-antava komitea suosittelee t(cid:228)m(cid:228)n lausunnon julkai- semista Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228)


eurovoc_concepts:
Russia
agreement (EU)
civil war
government violence
human rights
humanitarian aid
military intervention
terrorism
war of independence

formats: pdf print

text: 7. 7. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 189/243 Jeudi, 18 novembre 1999 invite les États membres de l’Union européenne à mettre strictement en œuvre la législation existante 9. contre la mutilation sexuelle féminine; charge sa Présidente de transmettre la présente résolution à la Commission, au Conseil et aux gou- 10. vernements des États membres. 15. Tchétchénie B5-0259, 0260, 0261, 0262 et 0263/1999 Résolution du Parlement européen sur la Tchétchénie Le Parlement européen, $ vu ses résolutions antérieures sur la situation en Tchétchénie, et notamment sa résolution du 7 octobre 1999 (1), $ vu son avis conforme du 30 novembre 1995 sur la conclusion d’un accord de partenariat et de coopé- ration entre les Communautés européennes et leurs États membres, d’une part, et la Fédération de Russie, d’autre part (2), et son avis conforme du 11 juin 1997 sur la conclusion du protocole à l’accord de partenariat et de coopération entre les Communautés européennes et leurs États membres et la Fédération de Russie (3), ainsi que la stratégie commune de l’Union européenne à l’égard de la Russie, adoptée par le Conseil en juin 1999, $ vu la mission d’enquête menée en Ingouchie par le président en exercice du Conseil, le 30 octobre 1999, $ vu la déclaration du Conseil «Affaires étrangères» du 15 novembre 1999 sur la situation en Tchétchénie, $ vu sa décision de reporter le vote sur le rapport relatif à un accord de coopération scientifique et technologique avec la Russie, A. souhaitant vivement renforcer le partenariat stratégique avec la Russie en termes d’intégration et de coopération économiques tout en maintenant la stabilité et la sécurité en Europe et au-delà des fron- tières de l’Europe, B. profondément préoccupé par la nouvelle escalade du conflit en Tchétchénie, qui a fait suite à la crise du Daghestan, et notamment par les attaques répétées et aveugles à l’encontre des populations civiles, C. insistant sur l’intégralité territoriale de la Fédération de Russie, D. E. rappelant l’obligation qu’a la Russie, en vertu de l’accord de partenariat qu’elle a conclu avec l’Union européenne, de respecter les droits de l’homme et les valeurs démocratiques, choqué par la situation humanitaire provoquée par les opérations militaires en cours en Tchétchénie et le recours disproportionné à la force qui se traduisent par un accroissement constant du nombre de victimes civiles et le déplacement de 350 000 personnes dont près de 200 000 ont trouvé refuge en Ingouchie, F. constatant que la situation de ces réfugiés, privés d’abri, de nourriture et de soins médicaux et vivant dans des conditions sanitaires de plus en plus précaires est intolérable, G. préoccupé par le sort des réfugiés restant en Tchétchénie et les tentatives répétées des autorités russes pour les bloquer à la frontière tchétchène, H. (1) (2) (3) se félicitant des efforts considérables déployés par les pays voisins de la Tchétchénie pour accueillir les réfugiés, «Textes adoptés» de cette date, point 1. JO C 339 du 18. 12. 1995, p. 45. JO C 200 du 30. 6. 1997, p. 66. C 189/244 Journal officiel des Communautés européennes FR 7. 7. 2000 Jeudi, 18 novembre 1999 I. J. conscient du fait que la guerre en Tchétchénie ne contribue pas seulement à accroître la déstabilisation dans la région du nord Caucase mais met aussi gravement en danger la démocratie, les règles de droit et les réformes économiques dans la Fédération de Russie, prenant acte de l’adoption par la Douma russe, en première lecture, du nouveau budget comportant une augmentation de 1 milliard de dollars US du budget alloué à l’armée russe, destinée au finance- ment du conflit en Tchétchénie; demande qu’un terme soit mis immédiatement à la progression des forces militaires russes en 1. Tchétchénie, et qu’un dialogue constructif soit engagé avec les représentants légitimes de la Tchétchénie, sans que des conditions préalables déraisonnables soient imposées; condamne une nouvelle fois vigoureu- sement l’intervention militaire russe en Tchétchénie; condamne tous les actes terroristes perpétrés en Tchétchénie et ailleurs, et demande aux autorités 2. russes de faire tout ce qui est en leur pouvoir afin de trouver et de condamner les auteurs de ces actes de terrorisme; invite le gouvernement de la Fédération de Russie à accepter la médiation de l’Union européenne ou 3. de toute autre organisation internationale qui convienne aux deux parties; invite les autorités russes à renoncer immédiatement à toute nouvelle action contre la population 4. civile tchétchène; invite les États membres, l’OSCE, les Nations unies et les institutions financières internationales à 5. étudier de nouvelles mesures, et la Commission et le Conseil à geler tout nouveau contrat dans le cadre du programme Tacis en faveur de la Russie, à l’exception de la ligne Tacis pour la démocratie, si la Russie ne suspend pas ses attaques militaires à l’encontre de la population civile et refuse de se présenter à la table de négociations; 6. invite le gouvernement russe ainsi que tous les donateurs et les institutions financières internationales à garantir la plus grande transparence et à s’assurer ainsi qu’aucun des crédits n’est utilisé par la Russie pour poursuivre le conflit en Tchétchénie; prie instamment la Commission, le Conseil et les États membres de mettre l’aide humanitaire néces- 7. saire à la disposition de la population victime de Tchétchénie ainsi que des réfugiés dans les républiques voisines; dans ce contexte, demande aux autorités russes de garantir l’accès du territoire aux organisations humanitaires internationales; insiste sur le fait que l’Union européenne est disposée à offrir une aide humanitaire importante à la 8. région par l’intermédiaire d’organisations internationales telles que le HCR, le CICR et d’autres organisa- tions non gouvernementales connaissant bien la région; 8. invite ECHO à se préparer à apporter une aide humanitaire dans la région dès que cela sera possible et à travailler en coopération avec tous les autres donateurs internationaux et organisations non gouverne- mentales mettant l’aide en place; 10. invite le sommet de l’OSCE à Istanbul à débattre de façon approfondie de la situation en Tchétché- nie et à utiliser tous les moyens dont il dispose pour contribuer à une solution négociée rapide du conflit; 11. invite la Commission et le Conseil à proposer à l’OSCE de prendre les mesures nécessaires pour organiser une Conférence sur la stabilité du Caucase, qui servirait de facteur stabilisant dans la région et de forum de résolution et de prévention des différends, et invite toutes les parties concernées à participer à cette Conférence; 12. charge sa Présidente de transmettre la présente résolution au Conseil, à la Commission, à l’OSCE, au Secrétaire général des Nations unies, à la Douma russe et au Conseil fédéral russe, ainsi qu’aux autorités de Tchétchénie, du Daghestan et d’Ingouchie


eurovoc_concepts:
United States
death penalty
human rights
miscarriage of justice

text: C 189/234 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 7. 7. 2000 Jueves, 18 de noviembre de 1999 8. Derechos humanos: Moratoria sobre la pena de muerte B5-0272, 0274, 0282, 0283, 0284, 0287, 0297 y 0306/1999 Resolución del Parlamento Europeo sobre el establecimiento de una moratoria universal de las ejecuciones de penas capitales y, en particular, sobre los casos de Joaquín José Martínez, Mumia Abu-Jamal y Larry Robinson El Parlamento Europeo, (cid:1) Vistas sus anteriores resoluciones sobre la pena de muerte, (cid:1) Visto el memorándum presentado por la Unión Europea en la 54o Asamblea General de las Naciones Unidas, A. Considerando que la pena de muerte continúa aplicándose en muchos países, B. Reiterando que la abolición de la pena de muerte constituye un hito fundamental en la salvaguarda de la dignidad humana y el desarrollo y respeto progresivo de los derechos humanos, C. Hondamente preocupado ante la amenaza de ejecución que pesa sobre miles de personas en el mundo, pero animado por el número creciente de países abolicionistas, D. Reiterando su valoración positiva de la iniciativa adoptada por el Consejo en nombre de la UE, con motivo de la 54o Asamblea General de las Naciones Unidas, en relación con la moratoria sobre la pena capital, E. Alarmado por la condena a muerte del ciudadano europeo Joaquín José Martínez (de nacionalidad española) por un Tribunal de Florida (EE. UU. ), dictada en 1997, y a la vista de la decisión que ha de tomar el Tribunal Supremo de Florida sobre el recurso de apelación presentado por la defensa de Joaquín José Martínez ante lo que ésta estima numerosas irregularidades procesales cometidas durante el juicio F. Considerando que el periodista Mumia Abu-Jamal fue condenado a muerte en diciembre de 1982, que hasta ahora se ha denegado la revisión del proceso y que se ha aplazado la ejecución prevista para el 2 de diciembre, G. Considerando el caso del Sr. Larry Robinson, cuya ejecución se ha aplazado en los Estados Unidos al ponerse en duda su salud mental, H. Inquieto por la frecuencia con la que en EE. UU. se ejecuta a ciudadanos cuya inocencia queda demos- trada posteriormente, 1. Lamenta profundamente que durante las negociaciones celebradas en la Asamblea General de las Naciones Unidas no se hayan reunido las condiciones necesarias para la adopción de un texto de resolu- ción sobre la moratoria de la penal capital; 2. Manifiesta su decepción por el hecho de que la Presidencia finlandesa del Consejo se haya visto obligada a solicitar que se reinicie el trámite de la resolución en la que se solicita la moratoria de las ejecuciones con vistas a su abolición total; Insta a todos los Estados miembros y a la Presidencia del Consejo a que movilicen todos los medios 3. con el fin de conseguir la votación de una moratoria de la pena capital durante la sesión en curso, al mismo tiempo que subraya que el logro de este objetivo en las Naciones Unidas representaría un progreso considerable con vistas a la abolición de la pena de muerte; Solicita a las instituciones de la Unión Europea que presionen a los Estados Unidos para que no 4. proceda a las ejecuciones; Pide la celebración de un nuevo juicio para Joaquín José Martínez con garantías procesales, así como 5. la suspensión definitiva de su ejecución; 7. 7. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 189/235 Jueves, 18 de noviembre de 1999 6. Pide al Tribunal Federal de Pennsylvania que conmute la pena de muerte dictada contra el Sr. Mumia Abu-Jamal y pide a su Delegación interparlamentaria para las relaciones con los Estados Unidos que suscite este caso en su próxima reunión con los diputados estadounidenses; Pide a los miembros de la Junta de Indultos y Libertad Condicional de Tejas, así como al Gobernador 7. George Bush Jr. que concedan clemencia al Sr. Larry Robinson y conmuten su sentencia; 8. Hace un llamamiento al Tribunal Supremo de los Estados Unidos para que acate sus obligaciones adquiridas en virtud del Pacto Internacional de Derechos Civiles y Políticos y que suprima la pena de muerte para los delitos cometidos por los menores de edad; Pide al Consejo que, en las negociaciones de los acuerdos con terceros países, examine la posibilidad 9. de incorporar la abolición de la pena de muerte en la cláusula de derechos humanos; 10. Encarga a su Presidenta que transmita la presente resolución al Consejo, a la Comisión, al Presidente de la Comisión de Derechos Humanos de las Naciones Unidas, al Congreso y al Gobierno de los EE. UU. , al Gobernador del Estado de Pennsylvania, al Tribunal Federal del Pennsylvania y a la Junta de Indultos y Libertad Condicional de Tejas, al Gobernador de Tejas, así como al Tribunal Supremo de Florida. 9. Derechos humanos: Respeto para las minorías serbia y otras en Kosovo B5-0270, 0275, 0281, 0298 y 0305/1999 Resolución sobre la situación de la población serbia y otras minorías nacionales en Kosovo El Parlamento Europeo, (cid:1) Vistas sus anteriores resoluciones sobre la situación en Kosovo y la antigua Yugoslavia, (cid:1) Vistas las conclusiones de la Presidencia del Consejo Europeo celebrado en Colonia los días 3 y 4 de junio de 1999, (cid:1) Vistas la Resolución 1244 (1999) del Consejo de Seguridad de las Naciones Unidas, la retirada total de las fuerzas de seguridad serbias, el fin de las operaciones aéreas de la OTAN así como el desarrollo de la Fuerza de seguridad internacional en Kosovo (KFOR) y la constitución de la UNMIK (Misión de Administración Provisional de las Naciones Unidas en Kosovo), (cid:1) Visto el acuerdo técnico militar entre la KFOR y los Gobiernos de la República Federativa de Yugosla- via y de la República de Serbia, concluido el 9 de junio de 1999, (cid:1) Visto el Pacto de Estabilidad para la Europa sudoriental firmado por el Consejo el 10 de junio de 1999, (cid:1) Vista la Declaración de la Presidencia, en nombre de la Unión Europea, sobre la desmilitarización del Ejército de Liberación de Kosovo (ELK), de 23 de septiembre de 1999, (cid:1) Vista la Declaración de la Presidencia, en nombre de la Unión Europea, de 4 de noviembre de 1999, en relación con los actos de violencia que están teniendo lugar en Kosovo, A. Profundamente preocupado por los recientes actos de violencia perpetrados contra la población serbia y gitana de Kosovo, en particular por los ataques al convoy de 155 ciudadanos serbios organizado por el ACNUR el 27 de octubre de 1999 en Pec, B. Profundamente preocupado por el tiroteo de que fue objeto el 31 de octubre de 1999 en su domicilio de Pristina el Sr. Momcilo Trajkovic, presidente del Movimiento Serbio en favor de la Residencia en Kosovo y copresidente del Consejo Nacional Serbio, C. Profundamente preocupado por el asesinato de Valentin Krumov, funcionario búlgaro de las Naciones Unidas, ocurrido el 12 de octubre de 1999 en Pristina,


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2449/1999 της Επιτροπής, της 18ης Νοεμβρίου 1999, σχετικά με τις προσφορές που ανακοινώνονται για την εξαγωγή σίκαλης στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1758/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
export tax
rye

text: L 298/10 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 19. 11. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2449/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 18ης Νοεµβρίου 1999 σχετικά µε τις προσφορές που ανακοινώνονται για την εξαγωγή σίκαλης στο πλαίσιο του διαγωνισµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1758/1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί δηµιουργίας κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1501/95 της Επιτροπής, της 29ης Ιου- νίου 1995, περί θεσπίσεως ορισµένων λεπτοµερών κανόνων εφαρ- µογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, όσον αφορά τη χορήγηση επιστροφών κατά την εξαγωγή, καθώς και τα µέτρα τα οποία πρέπει να λαµβάνονται σε περίπτωση διατα- ραχής της αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (3), όπως τροποποι- ήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2513/98 (4), και ιδίως το άρθρο 7, Εκτιµώντας: (1) (2) ότι, µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1758/1999 της Επι- τροπής (5), προκηρύχθηκε διαγωνισµός για τον καθορισµό της επιστροφής ή/και του φόρου κατά την εξαγωγή σίκαλης προς όλες τις τρίτες χώρες· ότι σύµφωνα µε το άρθρο 7 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95, µε βάση τις ανακοινωθείσες προσφορές, η Επι- τροπή δύναται, σύµφωνα µε τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 23 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, να αποφασίσει να µην δοθεί συνέχεια στο διαγωνισµό· ότι, λαµβανοµένων υπόψη ιδίως των κριτηρίων που προβλέ- πονται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95, δεν ενδείκνυται ο καθορισµός µέγιστης επιστροφής ή ενός ελάχιστου φόρου· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, (3) (4) ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 ∆εν δίδεται συνέχεια στις προσφορές που ανακοινώνονται από τις 12 έως τις 18 Νοεµβρίου 1999 στο πλαίσιο του διαγωνισµού της επιστροφής ή του φόρου κατά την εξαγωγή σίκαλης που αναφέρε- ται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1758/1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 19 Νοεµβρίου 1999. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 18 Νοεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 147 της 30. 6. 1995, σ. 7. (4) ΕΕ L 313 της 21. 11. 1998, σ. 16. (5) ΕΕ L 210 της 10. 8. 1999, σ. 3


title: 2000/260/EC, ECSC, Euratom: Final adoption of supplementary and amending budget No 5 of the European Union for the financial year 1999

eurovoc_concepts:
European Union
financial year
general budget (EU)

text: 10. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 88/1 II (Acts whose publication is not obligatory) PARLIAMENT FINAL ADOPTION of supplementary and amending budget No 5 of the European Union for the financial year 1999 (2000/260/EC, ECSC, Euratom) THE PRESIDENT OF THE EUROPEAN PARLIAMENT, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 272(5), penultimate paragraph, and (7) thereof, Having regard to the Treaty establishing the European Coal and Steel Community, Having regard to the Treaty establishing the European Atomic Energy Community, and in particular Article 234(7) thereof, Having regard to the Financial Regulation of 21 December 1977 applicable to the general budget of the European Communities (1), as last amended by Regulation (EC, ECSC, Euratom) No 2548/98 (2), and in particular Article 15 thereof, Having regard to the Interinstitutional Agreement on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure (3), Having regard to the general budget of the European Union for the financial year 1999 (4), Having regard to preliminary draft supplementary and amending budget No 5 of the European Union for the financial year 1999 submitted by the Commission, Having regard to draft supplementary and amending budget No 5 of the European Union for the financial year 1999 established by the Council on 15 November 1999, (1) OJ L 356, 31. 12. 1977, p. 1. (2) OJ L 320, 28. 11. 1998, p. 1. (3) OJ C 172, 18. 6. 1999, p. 1. (4) OJ L 39, 12. 2. 1999, p. 1. *4500-EN-1* 19:24-(05/04) - b45anx00-EN-1 L 88/2 EN Official Journal of the European Communities 10. 4. 2000 Having regard to the debates and deliberations of the European Parliament of 18 November 1999, Having regard to the resolution adopted by the European Parliament on 18 November 1999, Having regard to the deliberations of the Council of 25 and 26 November 1999, which did not modify Parliament(cid:146)s amendment, The procedure laid down in Article 272 of the Treaty establishing the European Economic Community and Article 234 of the Treaty establishing the European Atomic Energy Community having thus been completed, DECLARES: Supplementary and amending budget No 5 of the European Union for the financial year 1999 as set out in the Annex has been finally adopted. Done at Strasbourg, 18 November 1999. Sole Article The President Nicole FONTAINE *4500-EN-2* 19:24-(05/04) - b45anx00-EN-2 10. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 88/3 SUPPLEMENTARY AND AMENDING BUDGET No 5 OF THE EUROPEAN UNION FOR THE FINANCIAL YEAR 1999 CONTENTS C. Staff GENERAL STATEMENT OF REVENUE (cid:151) Section III: Commission. STATEMENT OF REVENUE AND EXPENDITURE BY SECTION Section III: Commission (cid:151) Part B: Operating appropriations. Page 5 7 11 *15-EN-3* 19:25-(05/04) - b15som-EN-3 *-4* 19:25-(05/04) - -4 10. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 88/5 STAFF Section III (cid:151) Commission Category and grade 1999 Supplementary and amending budget No 5 Total Permanent posts Temporary posts Permanent posts Temporary posts Permanent posts Temporary posts A 1 A 2 A 3 A 4 A 5 A 6 A 7 A 8 LA 3 LA 4 LA 5 LA 6 LA 7 LA 8 B 1 B 2 B 3 B 4 B 5 C 1 C 2 C 3 C 4 C 5 D 1 D 2 D 3 D 4 29 194 555 1 323 1 242 899 1 000 100 5 342 54 527 486 352 448 36 Total Total 1 903 Total 786 668 855 528 467 3 304 1 351 1 274 1 363 710 516 Total 5 214 463 230 70 (cid:151) 763 Total (cid:151) 22 32 154 133 41 (cid:151) (cid:151) 382 (cid:151) 1 2 2 8 (cid:151) 13 46 52 85 31 (cid:151) 187 24 42 20 9 13 108 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) Grand total 16 526 690 (cid:151) 1 (cid:151) (cid:151) 3 (cid:151) 2 (cid:151) 6 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 1 4 (cid:151) 5 (cid:151) (cid:151) 3 (cid:151) 1 4 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 15 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 29 195 555 1 323 1 245 899 1 002 100 5 348 54 527 486 352 448 36 1 903 786 668 856 532 467 3 309 1 351 1 274 1 366 710 517 5 218 463 230 70 (cid:151) 763 (cid:151) 22 32 154 133 41 (cid:151) (cid:151) 382 (cid:151) 1 2 2 8 (cid:151) 13 46 52 58 31 (cid:151) 187 24 42 20 9 13 108 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 16 541 690 *15182-EN-5* 19:25-(05/04) - b15182-EN-5 *-6* 20:33-(05/04) - -6 10. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 88/7 SECTION III COMMISSION *45AAAAB-EN-7* 20:33-(05/04) - b45AAAAB-EN-7 *-8* 20:33-(05/04) - -8 10. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 88/9 COMMISSION General summary Title Heading B1-1 2 3 2 Other public storage costs B1-1 5 0 1 Compensation for withdrawals and buying in B1-2 1 1 3 Other public storage costs B7-5 0 0 Aid for economic restructuring of the countries of central and eastern Europe B7-5 3 2 Macrofinancial assistance to the countries of the western Balkans region Entered in the reserve B7-5 4 1 Measures for the reconstruction of the Republics formerly part of Yugoslavia Entered in the reserve B0-4 0 Provisions Entered in the reserve CA PA CA PA CA PA CA PA CA PA CA PA CA PA CA PA CA PA CA PA CA PA 1999 budget (including SAB 5/99) - 7 000 000 - 7 000 000 178 000 000 178 000 000 - 95 000 000 - 95 000 000 Supplementary and amending budget No 5 - 30 000 000 - 30 000 000 - 30 000 000 - 30 000 000 - 42 000 000 - 42 000 000 New amount - 37 000 000 - 37 000 000 148 000 000 148 000 000 - 137 000 000 - 137 000 000 1 188 500 000 718 990 000 (cid:151) 147 000 000 1 188 500 000 865 990 000 54 690 000 5 900 000 (cid:151) (cid:151) p. m. p. m. 15 000 000 (cid:151) 170 000 000 100 000 000 30 000 000 30 000 000 392 610 000 241 670 000 15 000 000 15 000 000 - 15 000 000 (cid:151) (cid:151) 40 000 000 (cid:151) (cid:151) - 100 000 000 (1) - 100 000 000 54 690 000 5 900 000 15 000 000 15 000 000 (cid:151) (cid:151) 170 000 000 140 000 000 30 000 000 30 000 000 292 610 000 141 670 000 Total CA PA 1 827 110 000 1 136 660 000 202 000 000 (cid:151) 1 625 110 000 136 660 000 (1) This amount breaks down as follows Refunds on cereals exported in the form of certain spirituous beverages B1-2 0 0 2 Refunds on cheese B1-3 0 0 B1-3 0 1 0 Cereals and rice (non-Annex I products) Skimmed milk and other milk products B1-3 0 1 2 Eggs B1-3 0 1 4 B1-3 1 2 School milk B1-3 6 0 1 Monitoring and preventive measures (cid:150) Direct payments by the European Community - 40 000 000 - 18 000 000 - 16 000 000 - 5 000 000 - 1 000 000 - 10 000 000 - 10 000 000 *45AABDY-EN-9* 20:33-(05/04) - b45AABDY-EN-9 *-10* 20:33-(05/04) - -10 10. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 88/11 COMMISSION Part B PART B OPERATING APPROPRIATIONS *45AAFEN-EN-11* 20:33-(05/04) - b45AAFEN-EN-11 10. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 88/13 COMMISSION Part B EUROPEAN AGRICULTURAL GUIDANCE AND GUARANTEE FUND, GUARANTEE SECTION SUBSECTION B1 *45AAFET-EN-13* 20:33-(05/04) - b45AAFET-EN-13 L 88/14 EN Official Journal of the European Communities 10. 4. 2000 COMMISSION Subsection B1 (European Agricultural Guidance and Guarantee Fund, Guarantee Section) TITLE B1-1 PLANT PRODUCTS Remarks Expenditure on the common agricultural policy dealt with by the EAGGF Guarantee Section consists of refunds financed pursuant to Article 2 of Council Regulation (EEC) No 729/70 of 21 April 1970 on the financing of the common agricultural policy (OJ L 94, 28. 4. 1970, p. 13), as last amended by Regulation (EC) No 1287/95 (OJ L 125, 8. 6. 1995, p. 1), and intervention expenditure financed in accordance with Article 3 of that Regulation, the rules for financing being laid down in Council Regulation (EEC) No 1883/78 of 2 August 1978 on general rules for financing interventions by the Guarantee Section of the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (OJ L 216, 5. 8. 1978, p. 1), as last amended by Regulation (EC) No 1259/96 (OJ L 163, 2. 7. 1996, p. 10). The appropriations entered for the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund, Guarantee Section have as a general rule been arrived at: (cid:151) on the basis of the rules now in force in each agricultural market, (cid:151) on the basis of forecasts of market developments. CHAPTER B1-1 2 (cid:151) OLIVE OIL B1-1 2 3 Storage measures for olive oil Remarks Council Regulation No 136/66/EEC of 22 September 1966 on the establishment of a common organisation of the market in oils and fats (OJ 172, 30. 9. 1966, p. 3025/66), as last amended by Regulation (EC) No 1638/98 (OJ L 210, 28. 7. 1998, p. 32). B1-1 2 3 2 Other public storage costs Budget 1999 (including SAB 4/99) Supplementary and amending budget No 5 New amount - 7 000 000 - 30 000 000 - 37 000 000 Remarks This item is intended to cover other public storage costs in accordance with Articles 12 and 13 of Regulation No 136/66/EEC. *45AAFEZ-EN-14* 20:33-(05/04) - b45AAFEZ-EN-14 10. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 88/15 COMMISSION Subsection B1 (European Agricultural Guidance and Guarantee Fund, Guarantee Section) CHAPTER B1-1 5 (cid:151) FRUIT AND VEGETABLES B1-1 5 0 Fresh fruit and vegetables Remarks Council Regulation (EC) No 2200/96 of 28 October 1996 on the common organisation of the market in fruit and vegetables (OJ L 297, 21. 11. 1996, p. 1), as last amended by Regulation (EC) No 843/98 (OJ L 120, 23. 4. 1998, p. 10). B1-1 5 0 1 Compensation for withdrawals and buying in Budget 1999 (including SAB 4/99) Supplementary and amending budget No 5 New amount 178 000 000 - 30 000 000 148 000 000 Remarks This appropriation is intended to cover expenditure on: (cid:151) financial compensation to producers(cid:146) organisations, pursuant to Article 23 of Regulation (EC) No 2200/96, (cid:151) the processing and distribution of products withdrawn or bought in in accordance with Article 30 of the abovementioned Regulation. It is also intended to cover expenditure on defraying transport, sorting and packaging costs in connection with free distribution of fruit and vegetables, in accordance with the provisions of Article 30(6) of Council Regulation (EC) No 2200/96 of 28 October 1996 on the common organisation of the market in fruit and vegetables (OJ L 297, 21. 11. 1996, p. 1). *45AAFEZ-EN-15* 20:33-(05/04) - b45AAFEZ-EN-15 L 88/16 EN Official Journal of the European Communities 10. 4. 2000 COMMISSION Subsection B1 (European Agricultural Guidance and Guarantee Fund, Guarantee Section) TITLE B1-2 ANIMAL PRODUCTS CHAPTER B1-2 1 (cid:151) BEEF/VEAL B1-2 1 1 Intervention storage of beef/veal Remarks Council Regulation (EEC) No 805/68 of 27 June 1968 on the common organisation of the market in beef and veal (OJ L 148, 28. 6. 1968, p. 24), as last amended by Regulation (EC) No 1633/98 (OJ L 210, 28. 7. 1998, p. 17). B1-2 1 1 3 Other public storage costs Budget 1999 (including SAB 4/99) Supplementary and amending budget No 5 New amount - 95 000 000 - 42 000 000 - 137 000 000 Remarks This item is intended to cover other public storage costs, and in particular the difference between the book value and the sale value, in accordance with Articles 5 to 7 of Regulation (EEC) No 805/68. *45AAGIZ-EN-16* 20:34-(05/04) - b45AAGIZ-EN-16 10. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 88/17 COMMISSION Part B SUBSECTION B7 EXTERNAL ACTIONS All contracts for outside staff charged to operating expenditure should be centralised and harmonised by a unit for the manage- ment and supervision of outside contracts under the responsibility of the Commissioner responsible for the budget. *45AALNT-EN-17* 20:34-(05/04) - b45AALNT-EN-17 L 88/18 EN Official Journal of the European Communities 10. 4. 2000 COMMISSION Subsection B7 (External actions) COOPERATION WITH COUNTRIES OF CENTRAL AND EASTERN EUROPE, THE NEW INDEPENDENT STATES AND MONGOLIA TITLE B7-5 CHAPTER B7-5 0 (cid:151) COOPERATION WITH COUNTRIES OF CENTRAL AND EASTERN EUROPE Remarks Conclusions of the European Council in Lisbon on 26 and 27 June 1992. Conclusions of the European Council in Copenhagen on 21 and 22 June 1993. Conclusions of the European Council in Essen on 9 and 10 December 1994. Conclusions of the European Council in Cannes on 26 and 27 June 1995. Conclusions of the European Council in Madrid on 15 and 16 December 1995. In accordance with the provisions of the abovementioned acts, the European Union pursues a policy of cooperation with the countries of central and eastern Europe, which is part of a European Union pre-accession strategy towards these countries. Furthermore, the appropria- tions of this Chapter are intended to cover the financing of accompanying measures for the pact for stability in Europe. B7-5 0 0 Aid for economic restructuring of the countries of central and eastern Europe Budget 1999 (including SAB 4/99) Supplementary and amending budget No 5 New amount Commitments Payments Commitments Payments Commitments Payments 1 188 500 000 (1) 718 990 000 (2) (cid:151) 147 000 000 1 188 500 000 (3) 865 990 000 (4) (1) An appropriation of EUR 54 690 000 is entered in Chapter B0-4 0. (2) An appropriation of EUR 5 900 000 is entered in Chapter B0-4 0. (3) An appropriation of EUR 54 690 000 is entered in Chapter B0-4 0. (4) An appropriation of EUR 5 900 000 is entered in Chapter B0-4 0. Remarks Treaty establishing the European Community, and in particular Article 118b thereof. Treaty of Amsterdam. Council Regulation (EEC) No 3906/89 of 18 December 1989 on economic aid to the Republic of Hungary and the Polish People(cid:146)s Republic (OJ L 375, 23. 12. 1989, p. 11). Council Regulation (EEC) No 2698/90 of 17 September 1990 amending Regulation (EEC) No 3906/89 in order to extend economic aid to other countries of central and eastern Europe (OJ L 257, 21. 9. 1990, p. 1) (Bulgaria, Romania, Czechoslovakia, Yugoslavia, German Demo- cratic Republic). Council Regulation (EEC) No 3800/91 of 23 December 1991, amending Regulation (EEC) No 3906/89 in order to extend economic aid to include other countries in central and eastern Europe (OJ L 357, 28. 12. 1991, p. 10) (Albania, Estonia, Latvia, Lithuania, excluding the German Democratic Republic). Council Regulation (EEC) No 2334/92 of 7 August 1992 amending Regulation (EEC) No 3906/89 in order to extend economic aid to include Slovenia (OJ L 227, 11. 8. 1992, p. 1). Council Decision 93/246/EEC of 29 April 1993 adopting the second phase of the trans-European cooperation scheme for higher education (Tempus II) (1994 to 1998) (OJ L 112, 6. 5. 1993, p. 34), as extended for the period 1998 to 2000 by Decision 96/663/EC (OJ L 306, 28. 11. 1996, p. 36). Council Regulation (EEC) No 1764/93 of 30 June 1993 amending Regulation (EEC) No 3906/89 on economic aid for certain countries of central and eastern Europe (OJ L 162, 3. 7. 1993, p. 1) (Czech and Slovak Republics). *45AALYU-EN-18* 20:34-(05/04) - b45AALYU-EN-18 10. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 88/19 COMMISSION Subsection B7 (External actions) CHAPTER B7-5 0 (cid:151) COOPERATION WITH COUNTRIES OF CENTRAL AND EASTERN EUROPE (cont(cid:146)d) B7-5 0 0 (cont(cid:146)d) Council Decision 94/179/Euratom of 21 March 1994 amending Decision 77/270/Euratom, to authorise the Commission to contract Eura- tom borrowings in order to contribute to the financing required for improving the degree of safety and efficiency of nuclear power stations in certain non-member countries (OJ L 84, 29. 3. 1994, p. 41). Council Regulation (EC) No 1366/95 of 12 June 1995 amending Regulation (EEC) No 3906/89 in order to extend economic aid to Croatia (OJ L 133, 17. 6. 1995, p. 1). Council Regulation (EC) No 463/96 of 11 March 1996 amending Regulation (EEC) No 3906/89 with a view to extending economic assis- tance to the Former Yugoslav Republic of Macedonia (OJ L 65, 15. 3. 1996, p. 3). Council Regulation (EC) No 753/96 of 22 April 1996 amending Regulation (EEC) No 3906/89 with a view to extending economic aid to Bosnia and Herzegovina (OJ L 103, 26. 4. 1996, p. 5). Council Regulation (EC) No 622/98 of 16 March 1988 on assistance to the applicant States in the framework of the pre-accession strategy, and in particular on the establishment of Accession Partnerships (OJ L 85, 20. 3. 1988, p. 1). Council Decisions 98/259/EC to 98/268/EC of 30 March 1998 on the principles, priorities, intermediate objectives and conditions con- tained in the accession partnerships with the Republic of Hungary, the Republic of Poland, Romania, the Slovak Republic, the Republic of Latvia, the Republic of Estonia, the Republic of Lithuania, the Republic of Bulgaria, the Czech Republic and the Republic of Slovenia respec- tively (OJ L 121, 23. 4. 1998, p. 1). During the period 1990 to 1994, this appropriation was intended to assist the countries of central and eastern Europe in their transition to a market economy and democracy. Following the Essen European Council, the role of the Phare programme has gradually evolved into that of an instrument of support to the applicant countries in their bid for accession. In implementing the Phare programme, therefore, the Commission must ensure that the beneficiaries of these measures respect European social policy and the fundamental social rights enshrined in the Social Charter on the basis of the acquis communautaire. With a view to stepping up the pre-accession strategy as a whole, and in accordance with the guidelines laid down in Agenda 2000, Phare operations will be geared to two main priorities: (cid:151) institution building, so as to develop an effective capacity to implement the acquis communautaire, in particular by means of: (cid:151) (cid:151) the approximation of legislation, (cid:151) (cid:151) promoting consumer organisations, (cid:151) (cid:151) structural reforms and regional policies, (cid:151) (cid:151) promoting democracy and civil society and active cooperation in the fields of justice and home affairs, (cid:151) (cid:151) opening up Community programmes (see Article B7-5 0 3), (cid:151) investment financing, notably in order to help the candidate States comply with Community legislative standards. This appropriation will also ensure the financing of a systematic gender impact assessment of operations under this article targeted at institution building and investment support. Three types of operation are planned: (cid:151) contributions to a national fund to promote investments involving the acquis communautaire, (cid:151) co-financing of major infrastructure projects involving notably the European Investment Bank, the European Bank for Reconstruction and Development and the World Bank and, in the framework of the trans-European networks, the restructuring and modernisation of industry, energy, telecommunications, the environment and interregional cooperation projects, (cid:151) a horizontal facility for SMEs. Approximately 30 % of the Phare budget is thus earmarked for the first priority, institution building, and some 70 % for infrastructure financing. These figures are for indicative purposes only and may vary according to the particular circumstances of the beneficiary State concerned, in particular as regards its requirements and absorption capacity. The Commission will provide a breakdown four times a year by country and by sector of commitments and payments made. Operations which until 1996 were financed under Article B7-8 4 0 are included under transport. Measures taken in the area of nuclear security are intended in particular to cover the financing of technical and legal assistance necessary for the evaluation of the safety, environmental, economic and financial aspects of the projects for which financing in the form of a Euratom loan has been requested; the measures are also intended to enable loan contracts to be finalised and carried out. The Commission shall provide the budgetary authority with itemised information on the costs of this technical and legal assistance. In accordance with the Sole Article of Decision 94/179/Euratom, any proceeds from undertakings in receipt of a loan under that decision will be entered against Item 6 1 9 1 of the statement of revenue and may be used to grant additional loans in line with the provisions of Article 96 (1) of the Financial Regulation. This appropriation is intended also to cover the financing of one or more pilot projects on veterinary prevention and control in the countries bordering on the European Union. *45AALYU-EN-19* 20:34-(05/04) - b45AALYU-EN-19 L 88/20 EN Official Journal of the European Communities 10. 4. 2000 COMMISSION Subsection B7 (External actions) CHAPTER B7-5 0 (cid:151) COOPERATION WITH COUNTRIES OF CENTRAL AND EASTERN EUROPE (cont(cid:146)d) B7-5 0 0 (cont(cid:146)d) This appropriation, up to an amount of EUR 3 000 000 is also intended to support and promote the development of modern and indepen- dent industrial relations systems and social dialogue in applicant countries as part of the process of institution building in those countries in the run-up to their accession to the European Union. Within the context of reform of Phare towards greater decentralisation and on the basis of a time-limited approach, appropriations shall, in particular, finance information and training measures for trade union and employer organisations in the countries concerned, as well as supporting dialogue and exchange with the European social partners. A maximum amount of EUR 10 200 000 may cover expenditure on studies, meetings of experts, information and publications directly linked to the achievement of the objective of the measure of which they form an integral part. This article will also fund technical and administrative assistance, to both the Commission and the beneficiaries of the measures, which does not fall within the standing remit of public administration, covering the identification, preparation, management, monitoring, audit and supervision of the programme or project. Such technical and administrative assistance may only continue as long as the programme or project itself. A maximum amount of EUR 53 820 000 is authorised for such expenditure. The likely schedule of payments vis-(cid:224)-vis commitments is as follows: Payments 1998 1999 2000 2001 Subsequent years 2 587 215 439 789 600 000 684 890 000 550 000 000 540 000 000 22 725 439 Commitments Pre-1998 commitments still outstanding Commitment appropriations made available again and/or carried over from 1997 Appropriation for 1998 929 385 000 40 000 000 140 000 000 200 000 000 200 000 000 349 385 000 Appropriation for 1999 1 243 190 000 (1) 47 200 000 150 000 000 200 000 000 845 990 000 Total 4 759 790 439 829 600 000 872 090 000 (2) 900 000 000 940 000 000 1 218 100 439 (1) Of which EUR 54 690 000 is entered in Chapter B0-4 0. (2) Of which EUR 5 900 000 is entered in Chapter B0-4 0. CHAPTER B7-5 3 (cid:151) OTHER COMMUNITY MEASURES IN FAVOUR OF THE COUNTRIES OF CENTRAL AND EASTERN EUROPE AND THE NEW INDEPENDENT STATES B7-5 3 2 Macrofinancial assistance to the countries of the western Balkans region Budget 1999 (including SAB 4/99) Supplementary and amending budget No 5 New amount Commitments Payments Commitments Payments Commitments Payments p. m. (1) p. m. p. m. 15 000 000 p. m. (2) 15 000 000 (1) An appropriation of EUR 15 000 000 is entered in Chapter B0-4 0. (2) An appropriation of EUR 15 000 000 is entered in Chapter B0-4 0. *45AALYU-EN-20* 20:34-(05/04) - b45AALYU-EN-20 10. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 88/21 COMMISSION Subsection B7 (External actions) CHAPTER B7-5 3 (cid:151) OTHER COMMUNITY MEASURES IN FAVOUR OF THE COUNTRIES OF CENTRAL AND EASTERN EUROPE AND THE NEW INDEPENDENT STATES (cont(cid:146)d) B7-5 3 2 (cont(cid:146)d) Remarks Former Item B7-5 3 2 0 Proposal for a Council Decision providing supplementary macro-financial assistance to the former Yugoslav Republic of Macedonia (COM(1999) 404 final). The purpose of this exceptional assistance is to ease the external financial constraints on certain non-member countries experiencing macro- economic difficulties characterised by serious budgetary imbalances and/or balance-of-payments deficits. It is directly linked to the implementation by the recipient countries of macroeconomic stabilisation and structural adjustment measures. Community action generally supplements that of the IMF coordinated with other bilateral donors. The amounts entered in this Article are for measures on which a decision has already been taken. The amounts entered in the reserve are for other measures that have been proposed or are under preparation. The likely schedule of payments vis-(cid:224)-vis commitments is as follows: Payments 1998 1999 2000 2001 Subsequent years Commitments Pre-1998 commitments still outstanding Commitment appropriations made available again and/or carried over from 1997 Appropriation for 1998 p. m. p. m. Appropriation for 1999 15 000 000 15 000 000 Total 15 000 000 p. m. 15 000 000 *45AALYU-EN-21* 20:34-(05/04) - b45AALYU-EN-21 L 88/22 EN Official Journal of the European Communities 10. 4. 2000 COMMISSION Subsection B7 (External actions) CHAPTER B7-5 4 (cid:151) COOPERATION WITH THE REPUBLICS FORMERLY PART OF YUGOSLAVIA B7-5 4 1 Measures for the reconstruction of the Republics formerly part of Yugoslavia Budget 1999 (including SAB 4/99) Supplementary and amending budget No 5 New amount Commitments Payments Commitments Payments Commitments Payments 170 000 000 (1) 100 000 000 (2) (cid:151) 40 000 000 170 000 000 (3) 140 000 000 (4) (1) An appropriation of EUR 30 000 000 is entered in Chapter B0-4 0. (2) An appropriation of EUR 30 000 000 is entered in Chapter B0-4 0. (3) An appropriation of EUR 30 000 000 is entered in Chapter B0-4 0. (4) An appropriation of EUR 30 000 000 is entered in Chapter B0-4 0. Remarks Council Regulation (EC) No 1628/96 of 25 July 1996 relating to aid for Bosnia and Herzegovina, Croatia, the Federal Republic of Yugoslavia and the former Yugoslav Republic of Macedonia (OJ L 204, 14. 8. 1996, p. 1), as last amended by Regulation (EC) No 851/98 (OJ L 122, 24. 4. 1998, p. 1). This appropriation is intended to cover the financing of reconstruction projects in the Republics formerly part of Yugoslavia. It is also intended to cover expenditure relating to the return and resettling of refugees and displaced persons in Croatia, Bosnia and Herze- govina and the Federal Republic of Yugoslavia (Serbia-Montenegro), without discrimination based on the region of origin or nationality of the refugees or persons displaced as a result of the conflict on the territory of the former Yugoslavia. This budget heading is accessible only to States and State bodies which fulfil the requirements arising from the Dayton Peace Agreements, notably regarding the protection of human rights, and the decisions of the special international court on the former Yugoslavia. This appropriation may also be used for making a contribution to joint actions of police forces in order to help maintain peace and stability in Bosnia and guarantee the protection and security of civilians. It also covers expenditure on studies, meetings of experts, information and publications directly linked to the achievement of the objective of the measure of which they form an integral part. The Commission delegate in Bosnia, who has special powers, will be provided with a strong management team and support from technical assistance and monitoring teams which have still to be recruited. In the light of the unusual situation with regard to reconstruction in Bosnia and Herzegovina and in order to secure appropriate staff who can provide the Commission with such technical support on the spot, part of the appropriation authorised for reconstruction measures may be earmarked for staff recruitment according to the rules for technical and administrative assistance. This article will also fund technical and administrative assistance, to both the Commission and the beneficiaries of the measures, which does not fall within the standing remit of public administration, covering the identification, preparation, management, monitoring, audit and supervision of the programme or project. Such technical and administrative assistance may only continue as long as the programme or project itself. A maximum amount of EUR 18 400 000 is authorised for such expenditure. *45AALYU-EN-22* 20:34-(05/04) - b45AALYU-EN-22 10. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 88/23 COMMISSION Subsection B7 (External actions) CHAPTER B7-5 4 (cid:151) COOPERATION WITH THE REPUBLICS FORMERLY PART OF YUGOSLAVIA (cont(cid:146)d) B7-5 4 1 (cont(cid:146)d) The likely schedule of payments vis-(cid:224)-vis commitments is as follows: Commitments Pre-1998 commitments still outstanding Commitment appropriations made available again and/or carried over from 1997 Appropriation for 1998 Appropriation for 1999 Payments 1998 1999 2000 2001 Subsequent years 206 823 857 70 000 000 70 000 000 66 823 857 100 000 000 (1) 200 000 000 (2) 10 000 000 50 000 000 35 000 000 5 000 000 50 000 000 40 000 000 80 000 000 30 000 000 Total 506 823 857 80 000 000 (3) 170 000 000 (4) 141 823 857 85 000 000 30 000 000 (1) Of which EUR 30 000 000 are entered in Chapter B0-4 0. (2) Of which EUR 30 000 000 are entered in Chapter B0-4 0. (3) Of which EUR 24 000 000 are entered in Chapter B0-4 0. (4) Of which EUR 30 000 000 are entered in Chapter B0-4 0. *45AALYU-EN-23* 20:34-(05/04) - b45AALYU-EN-23 *-24* 20:34-(05/04) - -24 10. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 88/25 COMMISSION Part B SUBSECTION B0 GUARANTEES AND RESERVES *45AAMYB-EN-25* 20:34-(05/04) - b45AAMYB-EN-25 L 88/26 EN Official Journal of the European Communities 10. 4. 2000 COMMISSION Subsection B0 (Guarantees and reserves) TITLE B0-4 RESERVES AND PROVISIONS CHAPTER B0-4 0 (cid:151) PROVISIONS B0-4 0 0 Non-differentiated appropriations Budget 1999 (including SAB 4/99) Supplementary and amending budget No 5 New amount 100 000 000 - 100 000 000 (cid:151) B0-4 0 1 Differentiated appropriations Budget 1999 (including SAB 4/99) Supplementary and amending budget No 5 New amount Commitments Payments Commitments Payments Commitments Payments 292 610 000 141 670 000 (cid:151) (cid:151) 292 610 000 141 670 000 Remarks Financial Regulation of 21 December 1977 applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 356, 31. 12. 1977, p. 1) as last amended by Regulation (EC, ECSC, Euratom) No 2548/98 (OJ L 320, 28. 11. 1998, p. 1). The appropriations in this chapter are purely provisional in nature and may only be utilised after having been transferred to other chapters in accordance with the provisions of the Financial Regulation. (Commitment appropriations are shown in brackets). The breakdown is as follows: Delete Heading B1-2 0 0 2 Refunds on cheese Article B1-3 0 0 Refunds on cereals exported in the form of certain spirituous bever- ages Heading B1-3 0 1 0 Cereals and rice Heading B1-3 0 1 2 Skimmed milk and other milk products Heading B1-3 0 1 4 Eggs Article B1-3 1 2 School milk Heading B1-3 6 0 1 Monitoring and preventive measures ﬂ Direct payments by the Euro- pean Community 40 000 000 (40 000 000) 18 000 000 (18 000 000) 16 000 000 (16 000 000) 5 000 000 (5 000 000) 1 000 000 (1 000 000) 10 000 000 (10 000 000) 10 000 000 (10 000 000) *45AANDP-EN-26* 20:34-(05/04) - b45AANDP-EN-26


title: Règlement (CE) n° 2448/1999 de la Commission, du 18 novembre 1999, relatif aux offres communiquées pour l'exportation d'orge dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1701/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
export tax

text: 19. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 298/9 RÈGLEMENT (CE) No 2448/1999 DE LA COMMISSION du 18 novembre 1999 relatif aux offres communiquées pour l'exportation d'orge dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1701/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 de la Commission (2), vu le règlement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, établissant certaines modalités d'application du règle- ment (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui concerne l'octroi des restitutions à l'exportation ainsi que les mesures à prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des céréales (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2513/98 (4), et notam- ment son article 4, (1) (2) considérant qu'une adjudication de la restitution et/ou de la taxe à l'exportation d'orge vers tous les pays tiers a été (CE) no 1701/1999 de la ouverte par le règlement Commission (5), modifié par le règlement (CE) no 2322/ 1999 (6); considérant que, conformément à l'article 7 du règle- ment (CE) no 1501/95, sur la base des offres communi- quées, la Commission peut, selon la procédure prévue à (3) (4) l'article 23 du règlement (CEE) no 1766/92, décider de ne pas donner suite à l'adjudication; considérant que, tenant compte notamment des critères visés à l'article 1er du règlement (CE) no 1501/95, il n'est pas indiqué de procéder à la fixation d'une restitution maximale ou d'une taxe minimale; considérant que les mesures prévues au présent règle- ment sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Il n'est pas donné suite aux offres communiquées du 12 au 18 novembre 1999 dans le cadre de l'adjudication de la restitution ou de la taxe à l'exportation d'orge visée au règlement (CE) no 1701/1999. Le présent règlement entre en vigueur le 19 novembre 1999. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 18 novembre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 9. 1999, p. 18. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 du 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 201 du 31. 7. 1999, p. 27. (6) JO L 280 du 30. 10. 1999, p. 77


title: Commission Regulation (EC) No 2443/1999 of 18 November 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit

text: 19. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 298/1 I (Acts whose publication is obligatory) COMMISSION REGULATION (EC) No 2443/1999 of 18 November 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, (2) Having regard to the Treaty establishing the European Community, in compliance with the above criteria, the standard import values must be fixed at the levels set out in the Annex to this Regulation, Having regard to Commission Regulation (EC) No 3223/94 of 21 December 1994 on detailed rules for the application of the last import arrangements amended by Regulation (EC) No 1498/98 (2), and in particular Article 4 (1) thereof, fruit and vegetables (1), as for HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Whereas: (1) Regulation (EC) No 3223/94 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilateral trade nego- tiations, the criteria whereby the Commission fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipulated in the Annex thereto; The standard import values referred to in Article 4 of Regula- tion (EC) No 3223/94 shall be fixed as indicated in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 19 November 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 18 November 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 66. (2) OJ L 198, 15. 7. 1998, p. 4. L 298/2 EN Official Journal of the European Communities 19. 11. 1999 to the Commission Regulation of 18 November 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables ANNEX CN code 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Third country code (1) Standard import value (EUR/100 kg) 052 204 999 052 628 999 052 204 999 204 999 052 999 052 528 600 999 052 400 508 999 060 388 400 404 800 804 999 052 064 400 720 999 101,8 35,4 68,6 104,3 134,8 119,6 89,1 102,4 95,8 59,0 59,0 51,8 51,8 47,5 77,3 68,2 64,3 152,0 317,7 325,5 265,1 34,7 70,4 87,7 72,1 149,2 22,6 72,8 126,3 65,7 71,0 80,6 85,9 (1) Country nomenclature as fixed by Commission Regulation (EC) No 2645/98 (OJ L 335, 10. 12. 1998, p. 22). Code ‘999’ stands for ‘of other origin’


title: Verordnung (EG) Nr. 2449/1999 der Kommission vom 18. November 1999 bezüglich der im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1758/1999 eingereichten Angebote für die Ausfuhr von Roggen

text: L 298/10 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 19. 11. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 2449/1999 DER KOMMISSION vom 18. November 1999 bezüglich der im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1758/1999 einge- reichten Angebote für die Ausfuhr von Roggen DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1501/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der Gewährung von Ausfuhrerstattungen und zur Festlegung der bei Störungen im Getreidesektor zu treffenden Maßnahmen (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2513/98 (4), insbesondere auf Artikel 7, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Eine Ausschreibung der Erstattung und/oder der Abgabe bei der Ausfuhr von Roggen nach allen Drittländern wurde durch die Verordnung (EG) Nr. 1758/1999 der Kommission (5) eröffnet. Nach Artikel 7 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 kann die Kommission auf der Grundlage der eingereichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 23 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 beschließen, die auf die Ausschreibung zu berücksichtigen. eingegangenen Angebote nicht Unter Berücksichtigung insbesondere der Kriterien nach Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 ist die Fest- setzung einer Höchsterstattung oder einer Mindestab- gabe nicht angezeigt. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — (3) (4) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die im Rahmen der Ausschreibung der Erstattung oder der Abgabe bei der Ausfuhr von Roggen gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1758/1999 vom 12. bis zum 18. November 1999 eingereichten Angebote werden nicht berücksichtigt. Diese Verordnung tritt am 19. November 1999 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 18. November 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 7. (4) ABl. L 313 vom 21. 11. 1998, S. 16. (5) ABl. L 210 vom 10. 8. 1999, S. 3