title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2001/99 af David Bowe (PSE) til Kommissionen. Dumping af polsk kul.

text: C 203 E/110 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/139) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2001/99 af David Bowe (PSE) til Kommissionen (9. november 1999) Om: Dumping af polsk kul Det ansl(cid:229)s, at polske kulproducenter hvert (cid:229)r eksporterer 1 mio. tons subventioneret kul til Det Forenede Kongerige, hvilket har en łdel(cid:230)ggende virkning for Englands hjemmemarked for kul. Det Forenede Kongeriges minister for handel og industri har rettet en klage til de polske myndigheder om at standse dumping af kul p(cid:229) Det Forenede Kongeriges marked. Hvilken foranstaltning (cid:129) hvis overhovedet nogen (cid:129) har Kommissionen truffet for at forhindre dumping af subventioneret polsk kul? Agter Kommissionen i fremtiden at iv(cid:230)rks(cid:230)tte anti-dumpingforanstaltninger over for polske kulproducenter? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pascal Lamy (1. december 1999) Kommissionen har ikke hidtil truffet foranstaltninger mod import af kul med oprindelse i Polen. En antidumping- eller antisubsidieundersłgelse kan fłrst indledes, n(cid:229)r der er modtaget klart og doku- menteret bevis for skadelig dumping eller subsidiering, hvilket normalt sker i form af en veldokumenteret klage fra erhvervsgrenen i F(cid:230)llesskabet. Der kan fłrst tr(cid:230)ffes foranstaltninger, n(cid:229)r det ved en undersłgelse er bekr(cid:230)ftet, at der foreligger skadelig dumping eller subsidiering, og hvis det af hensyn til F(cid:230)llesskabets interesser er p(cid:229)kr(cid:230)vet at gribe ind. Kommissionen har til dato ikke modtaget nogen klager om import af denne vare fra Polen. Hvis der skulle blive forelagt klager eller relevante beviser for skadelig dumping eller subsidiering, vil Kommissionen analysere disse med den stłrste omhu. (2000/C 203 E/140) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2002/99 af Olivier Dupuis (TDI) til R(cid:229)det (9. november 1999) Om: Iran Aid »Iran Aid« er en britisk velgłrende institution, som blev oprettet i 1983 og som yder humanit(cid:230)r hj(cid:230)lp til undertrykte eller hjemlłse personer i Iran, navnlig for(cid:230)ldrelłse błrn fra enhver etnisk, religiłs eller politisk baggrund, idet błrn af personer, som er blevet henrettet af regimet som mohareb eller dissidenter, prioriteres. P(cid:229) det seneste er der blevet słrget for dem inden for selve Iran. Denne form for bistand er i modstrid med fatwa (religiłst edikt) og placerer dem, der hj(cid:230)lper, i kategorien af mohareb med de dermed forbundne straffe. Af denne grund, er det nłdvendigt, at »Iran Aid(cid:146)s« operative net plus modtagernes identitet og opholdssted forbliver hemmelig. I (cid:229)renes lłb er mange frivillige blevet f(cid:230)ngslet, udsat for tortur og endda dr(cid:230)bt under deres arbejde for organisationen. Siden maj 1998 har »Iran Aid« v(cid:230)ret udsat for undersłgelser p(cid:229) grund af p(cid:229)st(cid:229)elser om forbindelser med en terroristorganisation; dets arbejde er blevet suspenderet og alle dokumenter, som velgłrenhedsforenin- gen er i besiddelse af, er blevet beslaglagt. Institutionens ledende embedsm(cid:230)nd frygter, at de mest fłlsomme akter, som indeholder detaljer om modtagerne, vil blive offentliggjort og komme den iranske regering for łre. I henhold til beretninger i medierne og fra folk, der arbejder for »Iran Aid« har den iranske sikkerhedstjeneste og det iranske politi allerede fundet frem til navnene p(cid:229) nogle af de frivillige i Iran, og en voldsom undertrykkelseskampagne er for nylig blevet iv(cid:230)rksat. Hvilke oplysninger kan R(cid:229)det give med hensyn til disse forhold?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2003/99 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen. Fællesskabsinitiativet Interreg III.

eurovoc_concepts:
EU initiative
regional cooperation
sustainable development
town and country planning

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/65 forhandlinger blev indledt. Kan R(cid:229)det i den anledning oplyse, hvilke fremskridt der indtil i dag er sket i drłftelserne vedrłrende gennemfłrelsen af g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabsret (acquis communautaire) i Cyperns lovgivning, samt hvorledes landet er placeret i forhold til de łvrige fem ansłgerlande fra Central- og (cid:216)steuropa? Kan R(cid:229)det endvidere oplyse, hvorn(cid:229)r forhandlingerne forventes afsluttet? Og endelig i tilf(cid:230)lde af at det skłnnes, at Cypern opfylder alle betingelser, kan R(cid:229)det da forsikre, at det bliver accepteret som et fuldgyldigt medlem, selv om den tyrkisk-cypriotiske befolkning og Tyrkiet fortsat afsl(cid:229)r at bidrage til en lłsning af Cypern-problemet? Svar (31. januar 2000) De fremskridt, der er blevet gjort i tiltr(cid:230)delsesforhandlingerne med Cypern, har indtil videre v(cid:230)ret over gennemsnittet, da ca. en tredjedel af alle forhandlingsafnit for łjeblikket ikke behłver yderligere forhand- ling. Endvidere udtrykte Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i K(cid:246)ln sin faste beslutning om at indlede forhandlinger vedrłrende alle afsnit s(cid:229) tidligt som muligt n(cid:230)ste (cid:229)r. Som det er tilf(cid:230)ldet for de andre kandidater, afh(cid:230)nger tidspunktet for afslutningen af tiltr(cid:230)delsesforhand- lingerne og Cyperns efterfłlgende tiltr(cid:230)delse af, hvilke fremskridt Cypern głr med hensyn til at forberede sig til medlemskab samt af Unionens evne til at optage nye medlemmer. Endelig udtrykker R(cid:229)det igen sin overbevisning om, at Cyperns tiltr(cid:230)delse af EU błr v(cid:230)re til fordel for alle befolkningsgrupper, ogs(cid:229) den tyrkisk-cypriotiske befolkning, og błr medvirke til fred og forsoning p(cid:229) łen. Det er overbevist om, at fremskridt med hensyn til tiltr(cid:230)delsen samt en retf(cid:230)rdig og gennemfłrlig lłsning p(cid:229) Cypern-problemet naturligt vil styrke hinanden indbyrdes. (2000/C 219 E/077) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2003/99 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen Om: F(cid:230)llesskabsinitiativet Interreg III (9. november 1999) Vil Kommissionen oplyse, hvordan den agter at fremme og forvalte den fysiske planl(cid:230)gning af Europa gennem f(cid:230)llesskabsinitiativet Interreg III? Vil Kommissionen oplyse, hvorledes de nuv(cid:230)rende interregionale og tv(cid:230)rnationale samarbejdsprojekter for store europ(cid:230)iske omr(cid:229)der, der er omfattet af f(cid:229) indflydelse p(cid:229) f(cid:230)llesskabsinitiativet Interreg III? f(cid:230)llesskabsinitiativet Interreg II C, fremtiden vil i Vil de n(cid:230)vnte geografiske omr(cid:229)der i f(cid:230)llesskabsinitiativet Interreg III blive sammenkoblet p(cid:229) samme m(cid:229)de som i f(cid:230)llesskabsinitiativet Interreg II C? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (8. december 1999) til retningslinjer for f(cid:230)llesskabsinitiativet Interreg III (1), som Kommissionen vedtog den I udkastet 13. oktober 1999, hedder det i punkt 6 og 12, at form(cid:229)let med dette nye initiativ er at fremme en afbalanceret udvikling inden for Den Europ(cid:230)iske Unions territorium og med henblik herp(cid:229) at fremme en hłjere grad af territorial integration inden for store regionale EU-omr(cid:229)der med det form(cid:229)l at opn(cid:229) en varig, harmonisk og afbalanceret udvikling i Den Europ(cid:230)iske Union. I retningslinjernes punkt 14 fasts(cid:230)ttes det, at der med foranstaltningerne skal dannes grundlag for en integreret territorial approach, der vil kunne lłse f(cid:230)lles problemer, og at der i programmerne skal tages hensyn til de anbefalinger vedrłrende den territoriale udvikling, som er formuleret i det europ(cid:230)iske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv (EFFU). C 219 E/66 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 I udkastet til retningslinjer understreges det endvidere i punkt 14, at forslag om tv(cid:230)rnationalt samarbejde skal tage udgangspunkt i de resultater, der er opn(cid:229)et med Interreg IIC. Kommissionen vil derfor opfordre medlemsstaterne til fłrst og fremmest at forts(cid:230)tte de former for samarbejde, som har vist sig at give resultat i forbindelse med Interreg IIC, og at iv(cid:230)rks(cid:230)tte de projekter, hvor det indledende undersłgelses- arbejde er afsluttet. Det ville v(cid:230)re łnskeligt, om de retningslinjer, der blev udarbejdet i forbindelse med Interreg IIC, blev viderefłrt og anvendt i forbindelse med Interreg III. P(cid:229) grundlag af erfaringerne fra is(cid:230)r Interreg IIC har Kommissionen i retningslinjerne fremsat forslag om en geografisk gruppering. Medlemsstaterne skal herefter p(cid:229) dette grundlag og ud fra deres egne prioriteringer frems(cid:230)tte nogle konkrete forslag, som skal v(cid:230)re behłrigt begrundede. (1) KOM(1999) 479 endelig udg. (2000/C 219 E/078) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2005/99 af Rosa MiguØlez Ramos (PSE) og Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE) til Kommissionen (9. november 1999) Om: Udskiftning af drivgarn Det fremg(cid:229)r af R(cid:229)dets forordning 1239/98 (1), hvori det forbydes at anvende drivgarn fra 2002, at den fl(cid:229)de, som anvender drivgarn i dag, efterh(cid:229)nden skal reducere sin anvendelse heraf, s(cid:229)ledes at antallet af fiskerfartłjer, der anvender Øt eller flere drivgarn, ikke overstiger 60 % i 1998 af det antal fiskerfartłjer, der anvendte et eller flere drivgarn i perioden 1995-97. Endvidere p(cid:229)l(cid:230)gges det medlemsstaterne senest den 31. juli 1998 at meddele Kommissionen en fortegnelse over de fartłjer, som har tilladelse til at fiske med drivgarn. Vil Kommissionen (cid:129) i betragtning af de problemer, som brugen af disse net traditionelt medfłrer i Biscayabugten, og eftersom denne gradvise reduktion ifłlge en r(cid:230)kke fiskeriorganisationer tilsyneladende langt fra er gennemfłrt (cid:129) leve op til kommissionsformand Prodis erkl(cid:230)ringer og kommiss(cid:230)r Fishlers lłfte til Fiskeriudvalget om at forsyne Parlamentet med trov(cid:230)rdige og gennemsigtige oplysninger og oplyse fłlgende: Hvilke oplysninger har Kommissionen (cid:129) enten fra medlemsstaterne i medfłr af forordning 1239/98 eller indsamlet af dens egne tjenestegrene (cid:129) om de fiskerfartłjer, som fisker i omr(cid:229)det og, som har anvendt drivgarn siden 1995? Hvilke oplysninger har Kommissionen for 1998 og 1999 om udviklingen af kystfiskeriet i hvid tun, hvad ang(cid:229)r fangst, anvendte nettyper og bestandens stłrrelse i de af Det Internationale Havundersłgelsesr(cid:229)d (ICES) fastsatte omr(cid:229)der 5b, 6a, 7a, 8a, 9a og 10a? Hvilke fartłjer fra hvilke lande har drevet fiskeri i disse omr(cid:229)der i de to p(cid:229)g(cid:230)ldende (cid:229)r? Vil Kommissionen oplyse, om ICCAT(cid:146)s anbefalede fiskeriindsats for hvid tun er blevet overholdt? (1) EFT L 171 af 17. 6. 1998, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (10. december 1999) De (cid:230)rede medlemmer henvises til svarene p(cid:229) skriftlig forespłrgsel P-1537/99 (1) og P-2067/99 fra Carmen Fraga Estevez (2) og E-1945/99 fra Daniel Varela Suanzes-Carpegna (3)


title: QUESTION ÉCRITE E-1991/99 posée par Mogens Camre (UEN) à la Commission. Transport de chevaux.

eurovoc_concepts:
Germany
Italy
animal welfare
application of EU law
equidae
transport of animals

text: 18. 7. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 203 E/107 (CE) no 950/97, du 20 mai 1997, concernant les investissements dans l(cid:146)Ølevage ovin peuvent Øgalement Œtre financØs au titre du rŁgle- En principe, l(cid:146)amØlioration de l(cid:146)efficacitØ des structures de ment l(cid:146)agriculture (1), pour autant que les conditions applicables aux aides aux investissements soient respectØes. De mŒme, d(cid:146)autres aides structurelles peuvent Œtre envisagØes dans le cadre des programmes rØgionaux au titre de l(cid:146)objectif 1 ou de l(cid:146)objectif 5b. Ces aides aux investissements seront maintenues par le nouveau rŁglement (CE) no 1257/1999 du Conseil, du 17 mai 1999, concernant le soutien au dØveloppement rural par le Fonds europØen d(cid:146)orientation et de garantie agricole (FEOGA) et modifiant et abrogeant certains rŁglements (2). Aucun rØgime d(cid:146)aide spØcifique n(cid:146)est prØvu pour la laine. Celle-ci n(cid:146)Øtant pas un produit agricole au sens de l(cid:146)annexe I (ex-annexe II) du traitØ CE, il n(cid:146)existe aucune possibilitØ d(cid:146)accorder une aide aux producteurs de laine dans le cadre du FEOGA. La directive 93/119/CE du Conseil, du 21 dØcembre 1993, sur la protection des animaux au moment de leur abattage ou de leur mise (cid:224) mort (3), contient un certain nombre de dispositions qui constituent les normes minimales communes dans ce secteur. L(cid:146)abattage Kascher, dans un abattoir, d(cid:146)ovins et caprins est lØgal au sens de la directive, au vu de la dØrogation (cid:224) l(cid:146)exigence de l(cid:146)Øtourdissement prØvue (cid:224) l(cid:146)article 5, paragraphe 2. (cid:192) la lumiŁre des informations fournies par l(cid:146)Honorable Parlementaire, la Commission ne manquera pas d(cid:146)examiner si une restriction applicable aux abattages rituels sur le territoire d(cid:146)un (cid:201)tat membre est compatible, en l(cid:146)occurrence, avec les rŁgles gØnØrales du traitØ CE. La Commission admet que des diffØrences dans les lØgislations nationales relatives (cid:224) l(cid:146)acceptabilitØ de l(cid:146)abattage rituel d(cid:146)animaux puissent la question devrait faire l(cid:146)objet d(cid:146)une donner naissance (cid:224) des distorsions de concurrence. Cependant, Øvaluation (cid:224) effectuer dans un contexte beaucoup plus large tenant compte de toute la complexitØ des facteurs en cause. Dans l(cid:146)Øtat actuel des choses, la Commission n(cid:146)est pas convaincue du fait qu(cid:146)une lØgislation communautaire dans ce domaine soit indiquØe. (1) (2) (3) JO L 142 du 2. 6. 1997. JO L 160 du 26. 6. 1999. JO L 340 du 31. 12. 1993. (2000/C 203 E/135) QUESTION (cid:201)CRITE E-1991/99 posØe par Mogens Camre (UEN) (cid:224) la Commission (9 novembre 1999) Objet: Transport de chevaux Le 11 octobre 1999, la cha(cid:238)ne de tØlØvision allemande ZDF a transmis une Ømission produite par Manfred Karremann sur le transport de chevaux vivants de la Baltique vers l(cid:146)Italie. L(cid:146)Ømission montrait le transport de chevaux (cid:224) bord de camions dans lesquels ils voyageaient une centaine d(cid:146)heures dans des conditions contraires (cid:224) tous les principes de la protection des animaux. Est-ce que la Commission est au courant de tels transports et, dans l(cid:146)affirmative, pourrait-elle intervenir pour violation des dispositions en vigueur dans la CommunautØ en matiŁre de transport des animaux? (2000/C 203 E/136) QUESTION (cid:201)CRITE P-2144/99 posØe par Hiltrud Breyer (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (18 novembre 1999) Objet: Absence de contr(cid:244)le des transports de chevaux destinØs (cid:224) l(cid:146)abattoir Ces derniers temps, de nombreuses Ømissions de tØlØvision frappantes ont fait Øtat des souffrances subies par des chevaux destinØs (cid:224) l(cid:146)abattoir lors de leur transport d(cid:146)Europe de l(cid:146)Est vers l(cid:146)Italie. Il serait dØj(cid:224) possible de rØduire ces souffrances si des contr(cid:244)les appropriØs Øtaient effectuØs aux frontiŁres avec l(cid:146)Allemagne et l(cid:146)Italie. Dans la plupart des cas, en effet, les camions qui assurent le transport des animaux en question sont en route depuis plus de 24 heures, tandis que les directives en vigueur sur le transport des animaux ne sont pas respectØes dans certains (cid:201)tats membres


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1952/99 di Gerhard Hager (NI) al Consiglio. Pornografia infantile.

eurovoc_concepts:
Europol
Internet
child pornography

text: C 203 E/94 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 18. 7. 2000 fine di promuovere il dialogo, ha organizzato una riunione di Il Presidente della Commissione, al compartecipazione che si Ł svolta il 23 novembre e a cui hanno presenziato, oltre alle autorit(cid:224) nazionali spagnole, i rappresentanti delle sette regioni ultraperiferiche e i membri del Parlamento europeo provenienti da tali regioni. francesi e portoghesi, Attualmente la Commissione sta studiando le proposte che le sono state presentate. Nel quadro di tale riunione, il Presidente della Commissione ha annunciato che la Commissione deliberer(cid:224) a partire dal dicembre 1999 sulla relazione richiesta dal Consiglio europeo di Colonia. (2000/C 203 E/119) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1945/99 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) alla Commissione (4 novembre 1999) Oggetto: Controllo dell(cid:146)applicazione della normativa comunitaria concernente le reti derivanti durante l(cid:146)ultima campagna di pesca del tonno bonito Pu(cid:242) la Commissione far sapere quali sono stati i risultati dei controlli effettuati durante l(cid:146)ultima campagna di pesca del tonno bonito per quanto riguarda l(cid:146)uso delle reti derivanti? In particolare, pu(cid:242) essa comunicare il numero di provenienza delle imbarcazioni che le hanno commesse, nonchØ le sanzioni applicate? infrazioni e i motivi delle stesse, il numero e la Pu(cid:242) essa inoltre fornire una valutazione generale di tale campagna e della misura in cui sono osservate le norme comunitarie? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (10 dicembre 1999) Essendo conclusa la campagna di pesca del tonno nel 1999, la Commissione procede attualmente (cid:129) in base alle informazioni che gli Stati membri le trasmettono (cid:129) alla stesura della consueta interessati relazione sull(cid:146)applicazione della normativa comunitaria relativa all(cid:146)uso delle reti derivanti nell(cid:146)Atlantico nordorientale e nel Mediterraneo. La relazione sar(cid:224) quindi trasmessa ai membri della commissione per la pesca del Parlamento verso il 15 marzo 2000. (2000/C 203 E/120) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1952/99 di Gerhard Hager (NI) al Consiglio (9 novembre 1999) Oggetto: Pornografia infantile Insieme alla diffusione di contenuti estremistici di destra e di sinistra, la pornografia infantile costituisce attualmente uno dei maggiori problemi su Internet. In considerazione di ci(cid:242) e della forte intensit(cid:224) del dibattito pubblico attualmente in corso sull(cid:146)argomento, Il Consiglio Ł pregato di rispondere ai seguenti quesiti: 1. Quante persone, nell(cid:146)ambito di Europol, si occupano della lotta contro la pornografia infantile? 2. Qual Ł la descrizione esatta dell(cid:146)attivit(cid:224) da esse svolta? 3. Come si svolge la cooperazione fra Europol e le autorit(cid:224) nazionali in questo campo? 4. Vi sono cifre precise riguardo ai risultati ottenuti grazie all(cid:146)intervento di Europol nella lotta contro la pornografia infantile su Internet? 18. 7. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 203 E/95 Risposta (24 gennaio 2000) Rispetto ai quesiti posti dall(cid:146)Onorevole Parlamentare, va rilevato quanto segue: 1. Nella decisione del 3 dicembre 1998 (1999/C 26/05 (1) il Consiglio ha integrato la definizione del reato di tratta degli esseri umani nell(cid:146)allegato della convenzione Europol, al fine di includervi le attivit(cid:224) di produzione, vendita o distribuzione di materiale pedopornografico. Europol Ł pertanto competente per quanto riguarda la distribuzione di materiale pedopornografico comunque essa avvenga (sotto forma cartacea, via Internet, ecc. ). 2. 3. 4. 5. I normali metodi di lavoro di Europol prevedono lo scambio di informazioni da parte dei 45 ufficiali di collegamento Europol comandati dagli Stati membri presso l(cid:146)Europol, sostenuti dalle attivit(cid:224) di 17 analisti specialisti. L(cid:146)Europol si concentra principalmente sulle attivit(cid:224) di analisi, in modo specifico appoggiando le analisi strategiche per la preparazione delle relazioni sulla situazione e delle valuta- zioni della minaccia, nonchØ appoggiando progetti operativi delle autorit(cid:224) degli Stati membri. Inoltre, attualmente due agenti dell(cid:146)Europol sono impegnati a tempo pieno nella lotta contro la tratta degli inclusa la pornografia infantile. Nel prossimo anno saranno assunti altri agenti per esseri umani, svolgere questi compiti. Sono sostenuti per progetti specifici da personale dell(cid:146)Europol proveniente da altre unit(cid:224), in particolare da analisti, funzionari TI e ufficiali formatori. Il compito specifico di Europol per questo tipo di reato consiste nella lotta contro le reti della tratta degli esseri umani e nello smantellamento delle stesse, mirando segnatamente allo sfruttamento sessuale e alla pornografia infantile, attraverso lo scambio bilaterale di informazioni da parte degli Ufficiali di collegamento Europol e attraverso l(cid:146)analisi delle tendenze, del modus operandi e degli sviluppi piø recenti. In questo contesto si pu(cid:242) anche menzionare l(cid:146)iniziativa di Europol di organizzare nel suo ambito un corso di formazione sul tema specifico della lotta contro la pornografia infantile e Internet. La cooperazione fra Europol e le autorit(cid:224) nazionali, a parte il succitato scambio di informazioni, Ł realizzata organizzando riunioni periodiche sul tema, con la partecipazione di esperti degli Stati membri in questo tipo di criminalit(cid:224). Tali riunioni consentono uno scambio di informazioni sulle pertinenti esperienze e sulle migliori prassi, nonchØ sulle tendenze e sul modus operandi piø recenti. Ad alcune di queste riunioni partecipano anche rappresentanti di organizzazioni non governative, quali «La Strada» e «Solwodi». Inoltre, gli esperti di Europol partecipano ad altre iniziative europee in questo settore, fra l(cid:146)altro come consiglieri per il programma STOP. Non sono attualmente disponibili dati su interventi specifici di Europol interventi sono predisposti ed attuati attraverso le attivit(cid:224) dei responsabili nazionali dell(cid:146)applicazione della legge. Si rammenta che, conformemente alla convenzione Europol, il compito di quest(cid:146)ultimo consiste nell(cid:146)appoggiare le autorit(cid:224) degli Stati membri nella lotta contro la criminalit(cid:224) organizzata e non nello svolgere direttamente attivit(cid:224) operative. in questo campo; tali 6. Dato che Europol ha avviato le sue attivit(cid:224) solo il 1o luglio, il lasso di tempo per sviluppare progetti di sostegno specifici Ł stato relativamente breve. (1) GU C 26 del pag. 21 del 30. 1. 1999). (2000/C 203 E/121) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1958/99 di Gerhard Hager (NI) alla Commissione (5 novembre 1999) Oggetto: Bureau de stage Nell(cid:146)intento di far conoscere le proprie attivit(cid:224), la Commissione e le altre istituzioni dell(cid:146)UE offrono ai giovani degli Stati membri e dei paesi candidati la possibilit(cid:224) di effettuare tirocini presso una data istituzione. Per curare l(cid:146)aspetto organizzativo e facilitare ai nuovi arrivati la fase iniziale, la Commissione ha istituito un «Bureau de stage»


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2377/1999 af 9. november 1999 om handelsnormer for asparges

eurovoc_concepts:
marketing standard
perennial vegetable
preparation for market
quality standard

text: L 287/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 11. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2377/1999 af 9. november 1999 om handelsnormer for asparges KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (4) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager (1), senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 (2), særlig artikel 2, stk. 2, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Asparges er anført i bilag I til forordning (EF) nr. 2200/ 96 blandt de produkter, som der skal vedtages normer for; Kommissionens forordning (EØF) nr. 454/92 af 26. februar 1992 om fastsættelse af kvalitetsnormer for asparges (3), ændret ved forordning (EF) nr. 888/97 (4), bør underkastes mange ændringer; for at opnå juridisk klarhed bør forordning (EØF) nr. 454/92 ophæves og reglerne omformes; i denne forbindelse bør der af hensyn til gennemsigtigheden på verdensmarkedet tages hensyn til den norm, som arbejdsgruppen for fastsæt- telse af normer for letfordærvelige produkter og kvali- tetsforbedring under De Forenede Nationers Økono- miske Kommission for Europa (ECE/FN) anbefaler for asparges; størrelsessorteringen af asparges bør forenkles for at gøre den forenelig med udviklingen i produktions- og handelsvilkårene, især engrosmarkedernes og forbru- gernes krav; forenklingen opnås, dels ved at bestemmel- serne om en maksimumslængde for asparges ophæves, dels ved at størrelsessortering efter diameter lempes, samt ved at mindstediameteren for grønne og violette/grønne asparges reduceres til 3 mm; som følge af disse ændringer kan fine grønne asparges samt asparges af typen »triguero« afsættes på samme betingelser som alle andre asparges; tabellen over underkastes, som produkterne normerne gælder for alle handelsled; transport over en stor afstand, oplagring af en vis varighed eller forskellige håndteringer, kan medføre visse ændringer som følge af produkternes biologiske udvikling eller deres letfordærvelige karakter; der bør tages hensyn til disse ændringer ved anvendelsen af normerne i de handelsled, der følger efter forsendel- sesleddet; da produkterne af handelsklasse »Ekstra« skal sorteres og emballeres særlig omhyggeligt, bør der kun tages hensyn til forringelsen af deres friskhed og fasthed; (5) de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Friske Frugter og Grønsager — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Handelsnormerne for asparges henhørende under KN-kode 0709 20 00 er fastsat i bilaget. Normerne anvendes i alle handelsled på de betingelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 2200/96. I handelsleddene efter forsendelsesleddet kan produkterne dog i forhold til normerne: — udvise en mindre kvalitetsforringelse med hensyn til friskhed og fasthed — for produkter, der er klassificeret i andre kvalitetsklasser end klassen »Ekstra«, udvise små ændringer som følge af deres udvikling og letfordærvelige karakter. Artikel 2 Forordning (EØF) nr. 454/92 ophæves. (3) formålet med disse normer skal være at fjerne produkter af utilstrækkelig kvalitet fra markedet, omlægge produk- tionen, så at den opfylder forbrugernes krav, og lette handelsforbindelserne på grundlag af en loyal konkur- rence for således at forbedre produktionens rentabilitet; (1) EFT L 297 af 21. 11. 1996, s. 1. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 80. (3) EFT L 52 af 27. 2. 1992, s. 29. (4) EFT L 126 af 17. 5. 1997, s. 11. Artikel 3 Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offent- liggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den 1. januar 2000. 10. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 287/7 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 9. november 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen L 287/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 11. 1999 BILAG NORMER FOR ASPARGES I. DEFINITION AF PRODUKTET Normerne gælder for asparges af sorter (cultivarer) af arten Asparagus officinalis L. , der er bestemt til levering i frisk tilstand til forbrugeren. De omfatter ikke asparges til industriel forarbejdning. Asparges inddeles efter farven i fire grupper: 1. Hvid asparges. 2. Violet asparges, skudspidsen af rosa til violet/purpurrød farve og en del af skuddet hvidt. 3. Violet/grøn asparges, en del af violet og grøn farve. 4. Grøn asparges, skudspidsen og det meste af skuddet af grøn farve. Disse normer gælder ikke for grøn og violet/grøn asparges med en diameter på under 3 mm samt hvid og violet asparges med en diameter på under 8 mm, pakkede i ensartede bundter eller pakninger. II. BESTEMMELSER OM KVALITET Normerne fastsætter de kvalitetskrav, som asparges skal opfylde efter klargøring og emballering. A. Mindstekrav Generelt for klasserne gælder under hensyn til tolerancer og særlige bestemmelser for de enkelte klasser, at aspargesene skal være: — hele — sunde. Produkter, der er angrebet af råd eller er forringet i en sådan grad, at de er uegnede til konsum, udelukkes — fri for skader forårsaget af uhensigtsmæssig vask (asparges må vaskes, men ikke lægges i blød) — rene, praktisk taget fri for synlige fremmedlegemer — af frisk udseende og lugt — praktisk taget fri for skadegørere — praktisk taget fri for skader forårsaget af skadegørere — praktisk taget fri for stød- og trykpletter — fri for unormal ydre fugtighed, dvs. tilstrækkeligt afdrænet, hvis de er blevet vasket eller kølet med koldt vand — fri for fremmed lugt og/eller smag. Asparges skal ved basis være afskåret med et så rent snit som muligt. Asparges må endvidere hverken være hule, spaltede, skrællede eller knækkede. Små sprækker fremkommet efter stikningen er dog tilladt, såfremt de ikke overskrider de i kapitel IV, A. Kvalitetstolerancer, fastsatte grænser. Aspargesenes tilstand skal være således, at de kan: — tåle transport og håndtering, og — ankomme til bestemmelsesstedet i tilfredsstillende stand. 10. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 287/9 B. Klasseinddeling Asparges inddeles i følgende tre klasser: i) Klasse »Ekstra« Asparges i denne klasse skal være af fineste kvalitet, velformede og næsten lige. Under hensyn til de normale kendetegn for den gruppe, hvortil de hører, skal skudspidsen være meget fast lukket. Kun enkelte meget lette spor af rust på skuddet er tilladt, såfremt forbrugeren kan fjerne disse ved normal skrælning. I gruppen hvid asparges skal hoveder og skud være hvide. På skuddene er der kun tilladt en svag rosa farvetone. Grønne asparges skal være helt grønne. Skuddene i denne klasse må ikke have tegn på begyndende træethed. Snitfladen ved basis skal være så vinkelret på skuddets længdeakse som muligt. Med henblik på en bedre præsentation af bundtede asparges kan de asparges, der ligger yderst, dog afskæres lidt på skrå, når skråsnittets længde blot ikke overstiger 1 cm. ii) Klasse I Asparges i denne klasse skal være af god kvalitet og velformede. De kan være let buede. Under hensyn til de normale kendetegn for den gruppe, som de tilhører, skal skudspidsen være lukket. Lette spor af rust er tilladt under forudsætning af, at forbrugeren kan fjerne disse ved normal skrælning. I gruppen hvid asparges kan skudspidserne og skuddene være svagt rosa. Grøn asparges skal være grøn på mindst 80 % af længden. I gruppen hvid asparges må der ikke forekomme træede skud. I de øvrige grupper kan skuddene forneden have begyndende træethed, for så vidt forbrugeren kan fjerne denne ved normal skrælning. Snitfladen ved basis skal være så vinkelret på skuddets længdeakse som muligt. iii) Klasse II Denne klasse indbefatter asparges, som ikke kan placeres i de højere klasser, men som opfylder de ovenfor angivne mindstekrav. Asparges i denne klasse kan i sammenligning med klasse I være mindre velformede, de kan være mere buede, og under hensyn til de normale kendetegn for den gruppe, hvortil de hører, kan skudspidsen være let åben. Spor af rust er tilladt under forudsætning af, at forbrugeren kan fjerne disse ved normal skrælning. Hovederne på hvid asparges kan være farvede, herunder en grøn tone. Hovederne på violet asparges kan have en let grøn farvetone. Grøn asparges skal være grøn på mindst 60 % af længden. Skuddene kan være let træede. Snitfladen ved basis kan være svagt skrå i forhold til længdeaksen. III. BESTEMMELSER OM STØRRELSESSORTERING Størrelsen bestemmes ved at måle aspargesenes længde og diameter. A. Størrelsessortering efter længde Aspargesenes længde skal være: — over 17 cm for lange asparges — mellem 12 og 17 cm for korte asparges — over 12 cm for asparges i klasse II, der præsenteres ordnet i emballagen uden at være bundtet — under 12 cm for aspargeshoveder. Hvid og violet asparges må have en maksimumslængde på 22 cm og grøn og violet/grøn asparges en maksimumslængde på 27 cm. Længdeforskellen mellem aspargesskud i fast pakkede bundter må højst være 5 cm. L 287/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 11. 1999 B. Størrelsessortering efter diameter Diameteren måles ved et snit midt på aspargesskuddet. Mindstediameteren og størrelsessorteringen skal være som følger: Hvide og violette asparges Kvalitetsklasse Mindstediameter Størrelsessortering Ekstra 12 mm Maksimal forskel på 8 mm mellem den tykkeste og den tyndeste asparges i samme pakning eller samme bundt I II 10 mm Maksimal forskel på 10 mm mellem den tykkeste og den tyndeste asparges i samme pakning eller samme bundt 8 mm Ingen regler om ensartethed Violette/grønne og grønne asparges Kvalitetsklasse Mindstediameter Størrelsessortering Ekstra og I 3 mm Maksimal forskel på 8 mm mellem den tykkeste og den tyndeste asparges i samme pakning eller samme bundt II 3 mm Ingen regler om ensartethed IV. BESTEMMELSER OM TOLERANCER Følgende kvalitets- og størrelsestolerancer gælder for produkter, der ikke opfylder kravene til den klasse, der er angivet på den enkelte pakning. A. Kvalitetstolerancer i) Klasse »Ekstra« 5 % efter antal eller vægt af asparges, der ikke opfylder kravene til klassen, men som opfylder kravene til klasse I eller undtagelsesvis falder ind under tolerancerne for den klasse, eller som har ikke-helede sprækker fremkommet efter stikningen. ii) Klasse I 10 % efter antal eller vægt af asparges, der ikke opfylder kravene til klassen, men som opfylder kravene til klasse II eller undtagelsesvis falder ind under tolerancerne for den klasse, eller som har ikke-helede sprækker fremkommet efter stikningen. iii) Klasse II 10 % efter antal eller vægt af asparges, der hverken opfylder kravene til klassen eller mindstekravene, dog ikke asparges, der er angrebet af råd eller andre forringelser, som gør dem uegnede til konsum. Ud over ovennævnte tolerance på 10 % tillades en yderligere tolerance på 10 % efter antal eller vægt af asparges, som er hule, eller som har meget små sprækker som følge af vask. Hule asparges må i intet tilfælde udgøre mere end 15 % af indholdet i samme pakning eller bundt. B. Størrelsestolerancer For alle klasser: 10 % efter antal eller vægt af asparges, der ikke har de angivne størrelser eller overskrider de fastlagte grænser, idet den størst tilladte afvigelse er 1 cm i længde og 2 mm i diameter. V. BESTEMMELSER OM PRÆSENTATION A. Ensartethed Indholdet af hver pakning eller hvert bundt i samme pakning skal være ensartet og må kun bestå af asparges af samme oprindelse, kvalitet, farvegruppe og størrelse (såfremt der er fastsat størrelsessortering). 10. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 287/11 Der kan med hensyn til farve dog tillades asparges af en afvigende farvegruppe inden for følgende grænser: — hvid asparges: 10 % efter antal eller vægt af violette asparges i klasse »Ekstra« og klasse I og 15 % i klasse II — violet, grøn og violet/grøn asparges: 10 % efter antal eller vægt af en afvigende farvegruppe. I klasse II er en blanding af hvid og violet asparges tilladt forudsat fyldestgørende mærkning. Den synlige del af pakningens eller bundtets indhold skal være repræsentativ for hele pakningens eller bundtets indhold. B. Præsentation Asparges kan præsenteres således: i) I fast pakkede bundter De asparges, der er anbragt yderst i hvert bundt, skal i udseende og diameter svare til gennemsnittet i bundtet. I klasse »Ekstra« skal asparges i bundter have samme længde. Bundterne skal placeres i regelmæssige lag i pakningen. Hvert bundt kan være beskyttet af papir. Bundter i samme pakning skal være af samme vægt og længde. ii) Anbragt ordnet i emballagen uden at være bundtet C. Emballering Asparges skal emballeres således, at produktet sikres passende beskyttelse. Materialerne, der anvendes indvendigt i pakningen, skal være nye, rene og af en kvalitet, der ikke fremkalder ydre eller indre forringelser af varen. Anvendelse af materialer, herunder papir eller stempler med handelsmæssige oplysninger, er tilladt, hvis påtrykningen eller mærkningen foretages med sværte eller lim, der er giftfri. Pakningerne skal være fri for ethvert fremmedlegeme. VI. BESTEMMELSER OM MÆRKNING Hver pakning skal på samme side være forsynet med følgende oplysninger, anført med bogstaver, som er let læselige, ikke kan udviskes og er synlige udefra. A. Identifikation Pakker og/eller afsender: Navn og adresse eller et af en officiel myndighed udstedt eller anerkendt mærke. Hvis en kode (eller et mærke) anvendes, skal udtrykket »pakker og/eller afsender (eller en tilsvarende forkortelse)« dog anføres i nærheden af koden (eller mærket). B. Produktets art »Asparges« ledsaget af angivelsen »hvid«, »grøn«, »violet« eller »violet/grøn«, dersom indholdet ikke er synligt udefra, og efter omstændighederne kvalitetsbetegnelserne »korte« eller »hoveder« eller »blanding hvid og violet«. C. Produktets oprindelse Oprindelsesland og eventuelt produktionsområde eller national, regional eller lokal betegnelse. D. Handelsmæssige oplysninger — Klasse — Størrelse angives: a) for asparges, der omfattes af reglerne om ensartethed, ved mindste og største diameter b) for asparges, der ikke omfattes af reglerne om ensartethed, ved mindste diameter efterfulgt af største diameter eller udtrykket »og derover«. — For asparges i bundter eller småpakninger, antallet af bundter eller småpakninger. E. Officielt kontrolmærke (fakultativt)


title: PERGUNTA ESCRITA E-2002/99 apresentada por Olivier Dupuis (TDI) ao Conselho. Iran Aid.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Iran
United Kingdom
judicial inquiry
powers of the institutions (EU)
terrorism
voluntary organisation

text: C 203 E/110 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/139) PERGUNTA ESCRITA E-2001/99 apresentada por David Bowe (PSE) (cid:224) Comissªo (9 de Novembro de 1999) Objecto: Dumping de carvªo polaco Segundo estimativas, os produtores de carvªo polacos estªo a exportar anualmente para o Reino Unido um milhªo de toneladas de carvªo subsidiado, o que tem um efeito devastador no mercado interno brit(cid:226)nico do carvªo. Na verdade, o Ministro do ComØrcio e Indœstria do Reino Unido apresentou uma queixa (cid:224)s autoridades polacas solicitando-lhes que ponham termo ao dumping de carvªo no mercado brit(cid:226)nico. Que medidas tomou a Comissªo, se tomou algumas, para impedir o dumping de carvªo polaco subsidiado? Tenciona a Comissªo tomar algumas medidas anti-dumping contra os produtores de carvªo polacos no futuro? Resposta dada por Pascal Lamy em nome da Comissªo (1 de Dezembro de 1999) AtØ ao momento, a Comissªo nªo tomou qualquer medida contra as importa(cid:231)ıes de carvªo originÆrias da Pol(cid:243)nia. Apenas Ø poss(cid:237)vel dar in(cid:237)cio a um inquØrito anti-dumping ou anti-subven(cid:231)ıes ap(cid:243)s a recep(cid:231)ªo de provas documentais inequ(cid:237)vocas de prÆticas de dumping ou subven(cid:231)ıes prejudiciais, que normalmente assumem a forma de uma denœncia devidamente fundamentada da indœstria comunitÆria. Apenas podem ser impostas medidas ap(cid:243)s o inquØrito ter confirmado a existŒncia de prÆticas de dumping ou subven(cid:231)ıes prejudiciais e quando os interesses da Comunidade exigem uma interven(cid:231)ªo. A Comissªo nªo recebeu, atØ (cid:224) data, qualquer denœncia relativa (cid:224) importa(cid:231)ªo do produto em questªo da Pol(cid:243)nia. No caso de lhe ser apresentada qualquer denœncia ou provas relevantes de prÆticas de dumping ou subven(cid:231)ıes prejudiciais, a Comissªo estudÆ-los-Æ com a maior aten(cid:231)ªo. (2000/C 203 E/140) PERGUNTA ESCRITA E-2002/99 apresentada por Olivier Dupuis (TDI) ao Conselho (9 de Novembro de 1999) Objecto: «Iran Aid» A «Iran Aid» Ø uma organiza(cid:231)ªo de caridade do Reino Unido fundada em 1983 que presta aux(cid:237)lio humanitÆrio (cid:224)s pessoas oprimidas e carenciadas do Irªo (cid:129) em particular as crian(cid:231)as (cid:243)rfªs (cid:129) de qualquer sector Øtnico, religioso ou pol(cid:237)tico e que dÆ prioridade aos filhos de pessoas executadas pelo regime sob a acusa(cid:231)ªo de serem mohareb («os que combatem Deus») ou dissidentes. Nos tempos mais recentes, a «Iran Aid» tratou dessas v(cid:237)timas mesmo no interior do Irªo. Este tipo de aux(cid:237)lio contraria uma fatwa (Ødito religioso) e inclui aqueles que o prestam na categoria de mohareb, com as puni(cid:231)ıes da(cid:237) decorrentes. Por isso, a rede operacional da «Iran Aid» (cid:129) bem como as identidades e a localiza(cid:231)ªo dos beneficiÆrios (cid:129) devem permanecer secretas. Ao longo dos anos muitos voluntÆrios foram presos, torturados e mesmo mortos no decurso do seu trabalho para a organiza(cid:231)ªo. A partir de Maio de 1998, a «Iran Aid» passou a ser objecto de investiga(cid:231)ªo devido a alega(cid:231)ıes de v(cid:237)nculos a uma organiza(cid:231)ªo terrorista, as suas actividades foram suspensas e todos os documentos pertencentes (cid:224) organiza(cid:231)ªo foram confiscados. Os responsÆveis principais da organiza(cid:231)ªo temem que os ficheiros mais sens(cid:237)veis, que contŒm pormenores relativos aos beneficiÆrios, sejam tornados pœblicos e conhecidos do governo iraniano. Segundo informa(cid:231)ıes dos meios de comunica(cid:231)ªo social e dos activistas da organiza(cid:231)ªo, os servi(cid:231)os de seguran(cid:231)a do Irªo e a pol(cid:237)cia jÆ descobriram os nomes de alguns dos voluntÆrios que estªo no interior do Irªo e recentemente foi lan(cid:231)ada uma feroz campanha de repressªo. Que informa(cid:231)ıes pode fornecer o Conselho a este respeito? 18. 7. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 203 E/111 Resposta (24 de Janeiro de 2000) A «Iran Aid» estÆ actualmente a ser objecto de investiga(cid:231)ıes por parte da Comissªo para a Caridade do Reino Unido. O Conselho nªo se pronuncia sobre investiga(cid:231)ıes em curso nos Estados-membros. (2000/C 203 E/141) PERGUNTA ESCRITA E-2004/99 apresentada por Luis Berenguer Fuster (PSE) (cid:224) Comissªo (9 de Novembro de 1999) Objecto: Concessªo de ajudas pœblicas ao parque de atrac(cid:231)ıes Terra M(cid:237)tica de Benidorm (Alicante): compatibilidade com o mercado comum Em 1997, uma associa(cid:231)ªo denominada «Asociaci(cid:243)n Europea de Parques de Ocio» (Associa(cid:231)ªo Europeia de Parques de Atrac(cid:231)ıes) (cid:129) na qual desempenha um papel preponderante a empresa que explora Port Aventura (cid:129) apresentou uma queixa contra o projecto de constru(cid:231)ªo do parque Terra M(cid:237)tica em Benidorm, alegando que o mesmo beneficiava de ajudas pœblicas da Generalitat Valenciana (Governo regional de ValŒncia). Posto que, apesar do tempo transcorrido, nªo hÆ conhecimento de qualquer decisªo. PoderÆ a Comissªo informar se considera que, no projecto de Terra M(cid:237)tica, em Benidorm, se verifica a concessªo de ajudas pœblicas incompat(cid:237)veis com o mercado comum? Resposta dada por MÆrio Monti em nome da Comissªo (30 de Novembro de 1999) A Comissªo procedeu a um estudo aprofundado da queixa a que o Senhor Deputado se refere. Foram realizadas vÆrias reuniıes com o reclamante, as autoridades espanholas e os representantes de Terra Mitica. A Comissªo enviou onze cartas (cid:224)s autoridades espanholas e ao reclamante, obtendo vinte e oito respostas. O grande volume de correspondŒncia e a relativa dura(cid:231)ªo do processo de instru(cid:231)ªo explicam-se pelo nœmero de acusa(cid:231)ıes e pela complexidade de algumas delas (por exemplo, valoriza(cid:231)ªo dos bens e promo(cid:231)ªo do parque) e, por outro lado, pelo facto de as referidas acusa(cid:231)ıes terem sido apresentadas progressivamente pelo reclamante. AtØ (cid:224) data, a Comissªo nªo concluiu que tenham sido concedidos aux(cid:237)lios, na acep(cid:231)ªo do no 1 do artigo 87o (ex-artigo 92o) do Tratado CE, pela Generalitat Valenciana e pelo munic(cid:237)pio de Benidorm (cid:224) empresa «Terra Mitica». Com a maior brevidade, serÆ adoptada uma decisªo final sobre esta questªo. (2000/C 203 E/142) PERGUNTA ESCRITA E-2006/99 apresentada por Rosa MiguØlez Ramos (PSE) e Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE) ao Conselho Objecto: Substitui(cid:231)ªo das redes de emalhar de deriva (9 de Novembro de 1999) O Regulamento do Conselho no 1239/98 (1), que estipula a proibi(cid:231)ªo da utiliza(cid:231)ªo de rede de emalhar de deriva a partir do ano de 2002, prevŒ a redu(cid:231)ªo progressiva da utiliza(cid:231)ªo destas redes por parte da frota que actualmente as utiliza, de forma que, para o ano de 1998, o Regulamento dispıe a redu(cid:231)ªo atØ 60 % dos navios de pesca que tenham utilizado uma ou mais redes de emalhar de deriva no per(cid:237)odo de 1995- -1997. O referido regulamento prevŒ igualmente que os Estados-membros comuniquem obrigatoriamente (cid:224) Comissªo, atØ 31 de Julho de 1998, a lista dos navios autorizados a praticar a pesca com tais redes


title: Boletim da União Europeia : Relatório Geral sobre a actividade da União Europeia 1998.,Boletín de la Unión Europea : Informe General sobre la actividad de la Unión Europea 1998.,Bollettino dell'Unione europea : Relazione generale sull'attività dell'Unione europea 1998.,Bulletin de l'Union européenne : Rapport général sur l'activité de l'Union européenne 1998.,Bulletin der Europäischen Union : Gesamtbericht über die Tätigkeit der Europäischen Union 1998.,Bulletin for Den Europæiske Union : Den almindelige beretning om Den Europæiske Unions virksomhed 1998.,Bulletin of the European Union : General Report on the activities of the European Union 1998.,Bulletin van de Europese Unie : Algemeen verslag over de werkzaamheden van de Europese Unie 1998.,Euroopan unionin tiedote : Yleiskertomus Euroopan unionin toiminnasta 1998.,Europeiska unionens bulletin : Allmän rapport om Europeiska unionens verksamhet 1998.,Δελτίο της Ευρωπαϊκής Ένωσης : Γενική Έκθεση επί της δραστηριότητας της Ευρωπαϊκής Ένωσης 1998.

eurovoc_concepts:
Community budget
EU relations
European Communities
activity report
enlargement of the Union
single market


title: Commission Regulation (EC) No 2384/1999 of 9 November 1999 establishing unit values for the determination of the customs value of certain perishable goods

eurovoc_concepts:
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods

text: L 288/8 EN Official Journal of the European Communities 11. 11. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 2384/1999 of 9 November 1999 establishing unit values for the determination of the customs value of certain perishable goods THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 2913/92 of 12 October 1992 establishing the Community Customs Code (1), as last amended by Regulation (EC) No 955/1999 of the Euro- pean Parliament and of the Council (2), Having regard to Commission Regulation (EEC) No 2454/93 of 2 July 1993 laying down provisions for the implementation of Council Regulation (EEC) No 2913/92 establishing the Community Customs Code (3), as last amended by Regulation (EC) No 1662/1999 (4), and in particular Article 173 (1) thereof, (1) Whereas Articles 173 to 177 of Regulation (EEC) No 2454/93 provide that the Commission shall periodically establish unit values for the products referred to in the classification in Annex 26 to that Regulation; (2) Whereas the result of applying the rules and criteria laid down in the abovementioned Articles to the elements communicated to the Commission in accordance with Article 173 (2) of Regulation (EEC) No 2454/93 is that unit values set out in the Annex to this Regulation should be established in regard to the products in ques- tion, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The unit values provided for in Article 173 (1) of Regulation (EEC) No 2454/93 are hereby established as set out in the table in the Annex hereto. This Regulation shall enter into force on 12 November 1999. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 9 November 1999. For the Commission Erkki LIIKANEN Member of the Commission (1) OJ L 302, 19. 10. 1992, p. 1. (2) OJ L 119, 7. 5. 1999, p. 1. (3) OJ L 253, 11. 10. 1993, p. 1. (4) OJ L 197, 29. 7. 1999, p. 25. 11. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 288/9 ANNEX Description Amount of unit values per 100 kg Code Species, varieties, CN code 1. 10 New potatoes 0701 90 51 0701 90 59 1. 30 Onions (other than seed) 0703 10 19 1. 40 Garlic 0703 20 00 1. 50 Leeks ex 0703 90 00 1. 60 Cauliflowers 0704 10 10 0704 10 05 0704 10 80 1. 70 Brussels sprouts 0704 20 00 1. 80 White cabbages and red cabbages 0704 90 10 1. 90 Sprouting broccoli or calabrese (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L. ) Alef var. italica Plenck) ex 0704 90 90 1. 100 Chinese cabbage ex 0704 90 90 1. 110 Cabbage lettuce (head lettuce) 0705 11 10 0705 11 05 0705 11 80 1. 120 Endives ex 0705 29 00 1. 130 Carrots ex 0706 10 00 1. 140 Radishes ex 0706 90 90 1. 160 Peas (Pisum sativum) 0708 10 90 0708 10 20 0708 10 95 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 9,26 55,06 80,31 13,46 80,03 116,73 72,71 432,31 630,58 45,95 273,21 398,50 55,28 328,68 479,42 127,42 60,74 373,55 185,21 88,29 542,98 1 000,51 476,95 2 933,11 632,29 301,41 1 853,62 760,67 362,61 2 229,99 59,69 354,90 517,66 821,35 391,54 2 407,89 166,80 991,75 1 446,57 2 295,22 1 094,14 6 728,70 105,95 629,95 918,85 60,69 360,85 526,33 1 457,90 694,99 4 274,01 835,11 398,10 2 448,23 152,67 907,73 1 324,03 2 100,79 1 001,45 6 158,69 21,82 129,74 189,23 37,08 220,47 321,58 300,25 143,13 880,22 510,23 243,23 1 495,80 117,77 700,23 1 021,36 1 620,55 772,52 4 750,83 255,78 1 520,80 2 218,25 3 519,61 1 677,81 10 318,14 18,11 7,29 5,92 26,33 10,60 8,61 142,21 57,26 46,51 89,87 36,19 29,39 108,12 43,54 35,36 116,74 47,01 38,18 326,23 131,37 106,70 207,22 83,44 67,78 118,70 47,80 38,82 298,60 120,24 97,66 42,68 17,18 13,96 72,52 29,20 23,72 230,34 92,75 75,34 500,26 201,44 163,62 68,85 17 929,86 3 040,80 20,41 1 540,73 1 856,46 100,08 26 062,19 4 419,99 29,66 2 239,56 2 698,49 540,62 140 786,19 23 876,51 160,23 12 097,93 14 577,05 341,65 88 971,61 15 089,06 101,26 7 645,44 9 212,15 411,02 107 037,01 18 152,85 121,82 9 197,82 11 082,64 443,81 115 575,96 19 601,00 131,54 9 931,58 11 966,77 1 240,21 322 969,84 54 773,78 367,58 27 753,18 33 440,40 787,77 205 147,81 34 791,86 233,48 17 628,60 21 241,07 451,25 117 512,23 19 929,38 133,74 10 097,97 12 167,25 1 135,15 295 610,34 50 133,77 336,44 25 402,15 30 607,59 162,24 42 249,41 7 165,25 48,08 3 630,54 4 374,52 275,70 71 796,89 12 176,33 81,71 6 169,59 7 433,87 875,66 228 034,52 38 673,31 259,53 19 595,28 23 610,77 1 901,80 495 259,14 83 993,04 563,66 42 558,21 51 279,29 L 288/10 EN Official Journal of the European Communities 11. 11. 1999 Description Amount of unit values per 100 kg Code Species, varieties, CN code 1. 170 Beans: 1. 170. 1 Beans (Vigna spp. , Phaseolus ssp. ) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 170. 2 Beans (Phaseolus ssp. , vulgaris var. Compressus Savi) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 180 Broad beans ex 0708 90 00 1. 190 Globe artichokes 0709 10 00 1. 200 Asparagus: 1. 200. 1 — green ex 0709 20 00 1. 200. 2 — other ex 0709 20 00 1. 210 Aubergines (eggplants) 0709 30 00 1. 220 Ribbed celery (Apium graveolens L. , var. dulce (Mill. ) Pers. ) ex 0709 40 00 1. 230 Chantarelles 0709 51 30 1. 240 Sweet peppers 0709 60 10 1. 250 Fennel 0709 90 50 1. 270 Sweet potatoes, whole, human consumption) 0714 20 10 fresh (intended for 2. 10 Chestnuts (Castanea spp. ), fresh ex 0802 40 00 2. 30 Pineapples, fresh ex 0804 30 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 116,35 691,79 1 009,05 1 601,01 763,21 4 693,55 227,56 91,63 74,43 865,10 225 285,01 38 207,01 256,40 19 359,01 23 326,08 88,23 524,59 765,17 1 214,07 578,75 3 559,19 172,56 69,49 56,44 656,02 170 837,10 28 972,97 194,43 14 680,24 17 688,53 157,74 937,88 1 368,00 2 170,55 1 034,71 6 363,22 308,51 124,23 100,91 1 172,84 305 427,23 51 798,66 347,61 26 245,73 31 624,03 — — — — — — — — — — — — — — — 320,33 1 904,60 2 778,06 326,00 1 938,31 2 827,23 4 407,84 2 101,23 12 922,08 4 485,86 2 138,42 13 150,81 73,05 434,34 633,53 1 005,19 479,18 2 946,83 626,51 252,28 204,92 637,60 256,75 208,54 142,87 57,53 46,73 2 381,75 105 189,97 705,91 620 245,37 53 298,43 64 220,40 2 423,91 107 051,88 718,41 631 224,02 54 241,84 65 357,13 543,15 141 444,52 23 988,16 160,98 12 154,50 14 645,21 66,57 395,81 577,33 916,02 436,67 2 685,43 130,20 52,43 42,58 494,97 128 897,49 21 860,26 146,70 11 076,32 13 346,09 1 233,60 7 334,65 10 698,40 16 974,71 8 091,89 49 763,30 2 412,71 971,54 789,13 9 172,19 405 089,57 205 253,77 2 718,50 247 314,60 2 388 582,67 95,20 566,03 825,62 73,55 437,31 637,86 1 309,98 624,47 3 840,36 1 012,07 482,46 2 967,00 51,27 304,84 444,64 705,49 336,31 2 068,23 176,48 1 049,30 1 530,52 2 428,42 1 157,63 7 119,19 56,68 337,00 491,56 779,93 371,80 2 286,47 186,20 74,98 60,90 143,85 57,93 47,05 100,28 40,38 32,80 345,16 138,99 112,89 110,86 44,64 36,26 707,84 184 332,90 31 261,78 209,79 15 839,95 19 085,89 546,87 142 412,66 24 152,35 162,08 12 237,69 14 745,45 381,21 99 272,56 16 836,04 112,98 8 530,61 10 278,71 1 312,18 341 712,93 57 952,50 388,91 29 363,80 35 381,06 421,43 109 747,78 18 612,58 124,91 9 430,76 11 363,32 11. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 288/11 Description Amount of unit values per 100 kg Code Species, varieties, CN code 2. 40 Avocados, fresh ex 0804 40 90 ex 0804 40 20 ex 0804 40 95 2. 50 Guavas and mangoes, fresh ex 0804 50 00 2. 60 Sweet oranges, fresh: 2. 60. 1 — Sanguines and semi-sanguines 0805 10 10 2. 60. 2 — Navels, navelines, navelates, salustianas, vernas, Valencia lates, Maltese, shamoutis, ovalis, trovita and hamlins 0805 10 30 2. 60. 3 — Others 0805 10 50 2. 70 Mandarins (including tangerines and satsumas), fresh; clementines, wilkings and similar citrus hybrids, fresh: 2. 70. 1 — Clementines 0805 20 10 2. 70. 2 — Monreales and satsumas 0805 20 30 2. 70. 3 — Mandarines and wilkings 0805 20 50 2. 70. 4 — Tangerines and others ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 2. 85 Limes (Citrus aurantifolia), fresh ex 0805 30 90 2. 90 Grapefruit, fresh: 2. 90. 1 — white ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 2. 90. 2 — pink ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 2. 100 Table grapes ex 0806 10 10 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 138,38 822,77 1 200,10 1 904,15 907,71 5 582,24 270,65 108,98 88,52 1 028,90 267 941,04 45 441,22 304,95 23 024,49 27 742,70 88,32 525,13 765,96 1 215,31 579,34 3 562,82 172,74 69,56 56,50 656,69 171 011,37 29 002,52 194,63 14 695,21 17 706,57 — — — — — — — — — — — — — — — 30,94 183,96 268,33 29,80 177,18 258,44 425,74 202,95 1 248,12 410,06 195,48 1 202,13 60,51 24,37 19,79 58,28 23,47 19,06 230,05 59 908,19 10 160,08 68,18 5 147,98 6 202,91 221,57 57 700,85 9 785,72 65,67 4 958,30 5 974,36 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 159,29 947,10 1 381,44 2 191,88 1 044,87 6 425,74 311,54 125,45 101,90 1 184,37 308 428,45 52 307,65 351,03 26 503,63 31 934,78 55,63 330,76 482,45 765,49 364,91 2 244,11 63,99 380,47 554,95 880,52 419,75 2 581,35 108,80 43,81 35,59 125,15 50,40 40,93 413,63 107 714,70 18 267,78 122,59 9 256,05 11 152,81 475,78 123 901,92 21 013,04 141,02 10 647,04 12 828,84 — — — — — — — — — — — — — — — L 288/12 EN Official Journal of the European Communities 11. 11. 1999 Description Amount of unit values per 100 kg Code Species, varieties, CN code 2. 110 Water melons 0807 11 00 2. 120 Melons (other than water melons): 2. 120. 1 — Amarillo, cuper, honey dew (including cantalene), onteniente, piel de sapo (in- cluding verde liso), rochet, tendral, futuro ex 0807 19 00 2. 120. 2 — other ex 0807 19 00 2. 140 Pears 2. 140. 1 Pears — nashi (Pyrus pyrifolia) ex 0808 20 50 2. 140. 2 Other ex 0808 20 50 2. 150 Apricots 0809 10 00 2. 160 Cherries 0809 20 05 0809 20 95 2. 170 Peaches 0809 30 90 2. 180 Nectarines ex 0809 30 10 2. 190 Plums 0809 40 05 2. 200 Strawberries 0810 10 10 0810 10 05 0810 10 80 2. 205 Raspberries 0810 20 10 2. 210 Fruit of the species Vaccinium myrtillus 0810 40 30 2. 220 Kiwi fruit (Actinidia chinensis Planch. ) 0810 50 10 0810 50 20 0810 50 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 42,88 254,95 371,88 590,04 281,27 1 729,77 83,87 33,77 27,43 318,83 83 027,26 14 080,93 94,50 7 134,63 8 596,67 48,77 289,97 422,96 82,14 488,38 712,36 671,09 319,91 1 967,38 1 130,27 538,80 3 313,52 95,39 38,41 31,20 160,65 64,69 52,54 362,62 94 431,89 16 015,09 107,47 8 114,65 9 777,51 610,74 159 045,22 26 973,13 181,01 13 666,95 16 467,59 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 790,78 4 701,76 6 858,04 10 881,37 5 187,18 31 899,99 1 546,63 622,79 505,86 5 879,69 259 676,34 131 574,72 1 742,65 158 537,16 1 531 163,59 265,31 1 577,46 2 300,90 3 650,75 1 740,32 10 702,58 99,60 592,19 863,78 1 370,53 653,33 4 017,85 173,87 1 033,78 1 507,89 2 392,50 1 140,51 7 013,90 490,53 2 916,56 4 254,12 6 749,84 3 217,67 19 787,93 518,90 208,95 169,72 194,80 78,44 63,71 340,06 136,93 111,22 959,39 386,32 313,79 1 972,66 513 711,79 87 122,50 584,67 44 143,87 53 189,88 740,56 192 852,49 32 706,65 219,49 16 572,05 19 968,01 1 292,78 336 659,26 57 095,43 383,16 28 929,53 34 857,81 3 647,24 161 080,24 1 080,99 949 798,52 81 617,32 98 342,44 355,15 2 111,63 3 080,04 4 886,97 2 329,63 14 326,72 694,61 279,70 227,19 2 640,65 116 624,16 782,65 687 666,29 59 091,99 71 201,18 981,91 5 838,17 8 515,61 13 511,38 6 440,91 39 610,15 1 920,45 773,32 628,13 7 300,80 322 439,61 163 376,08 2 163,84 196 855,28 1 901 242,88 141,14 839,18 1 224,04 1 942,13 925,82 5 693,57 276,05 111,16 90,29 1 049,42 273 285,15 46 347,55 311,03 23 483,72 28 296,03 11. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 288/13 Description Amount of unit values per 100 kg Code Species, varieties, CN code 2. 230 Pomegranates ex 0810 90 85 2. 240 Khakis (including sharon fruit) ex 0810 90 85 2. 250 Lychees ex 0810 90 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 71,17 423,16 617,22 172,46 1 025,40 1 495,66 236,92 1 408,66 2 054,69 979,32 466,84 2 870,99 2 373,10 1 131,26 6 957,02 3 260,09 1 554,09 9 557,33 139,20 56,05 45,53 337,30 135,82 110,32 463,38 186,59 151,56 529,17 137 804,34 23 370,80 156,84 11 841,69 14 268,30 1 282,29 333 929,12 56 632,41 380,05 28 694,93 34 575,13 1 761,57 458 741,09 77 799,79 522,10 39 420,17 47 498,20


title: PERGUNTA ESCRITA E-1965/99 apresentada por Gerhard Hager (NI) ao Conselho. Projecto Natura 2000 da UE ‐ Repercussões sobre situações de Direito privado.

eurovoc_concepts:
Austria
EU law
environmental protection
habitat
heritage protection
land and buildings
ownership

text: 1. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 219 E/53 objectivo contrabalan(cid:231)ar os efeitos negativos decorrentes, para os clientes da Alitalia, da dist(cid:226)ncia de mais de 50 km que separa Milªo do seu novo aeroporto. Segundo as autoridades italianas, as outras companhias aØreas que operam no aeroporto de Malpensa sªo livres de adoptar um estratØgia comercial anÆloga e de celebrar um acordo semelhante com a Malpensa Express. As informa(cid:231)ıes na posse da Comissªo nªo lhe permitem determinar se o contrato contØm elementos de aux(cid:237)lio estatal que beneficiem qualquer um dos contratantes. (2000/C 219 E/062) PERGUNTA ESCRITA E-1961/99 apresentada por Gerhard Hager (NI) ao Conselho (9 de Novembro de 1999) Objecto: Indulto colectivo em ItÆlia: compatibilidade com o Acordo de Schengen O recurso ao instrumento do indulto («condono») constitui prÆtica corrente do Governo italiano sempre que este deixa de conseguir p(cid:244)r cobro a uma viola(cid:231)ªo permanente de legisla(cid:231)ªo em vigor. Assim sucedeu no in(cid:237)cio do corrente ano quando procedeu (cid:224) legaliza(cid:231)ªo de cerca de 250. 000 imigrantes clandestinos. O facto de o Estado italiano nªo estar visivelmente em condi(cid:231)ıes de controlar eficazmente as suas fronteiras afecta naturalmente os restantes Estados-membros da Uniªo Europeia, nomeadamente os signatÆrios do Acordo de Schengen. 1. 2. 3. 4. EstarÆ o Conselho ao corrente desta prÆtica? SerÆ o procedimento supramencionado compat(cid:237)vel com o Acordo de Schengen? Em caso afirmativo, em que fundamenta essa compatibilidade? Em caso negativo, que medidas promoveu ou tenciona promover o Conselho nesta matØria? Resposta (31 de Janeiro de 2000) No contexto da troca de informa(cid:231)ıes sobre pol(cid:237)tica de migra(cid:231)ªo que se realiza por rotina no Conselho, os Estados-membros que criaram programas de regulariza(cid:231)ªo da situa(cid:231)ªo de migrantes ilegais, ou que estªo a planear a introdu(cid:231)ªo desse tipo de programas num futuro pr(cid:243)ximo, informaram disso o Conselho. As medidas tendentes a refor(cid:231)ar a eficÆcia dos controlos efectuados pelos Estados-membros nas suas fronteiras externas, desenvolvidas no (cid:226)mbito de Schengen (as quais, na sequŒncia da entrada em vigor do Tratado de Amesterdªo, foram integradas no (cid:226)mbito da Uniªo Europeia) nªo prejudicam o direito de os Estados-membros determinarem as condi(cid:231)ıes em que os nacionais de pa(cid:237)ses terceiros que entraram ou se encontram no seu territ(cid:243)rio sem a documenta(cid:231)ªo necessÆria e que a(cid:237) residem hÆ jÆ bastante tempo, sªo autorizados a permanecer. (2000/C 219 E/063) PERGUNTA ESCRITA E-1965/99 apresentada por Gerhard Hager (NI) ao Conselho (9 de Novembro de 1999) Objecto: Projecto «Natura 2000» da UE (cid:129) Repercussıes sobre situa(cid:231)ıes de Direito privado O Estado Federado da Baixa `ustria apresentou a candidatura de 31,63 % do seu territ(cid:243)rio ao projecto «Natura 2000» da UE. «Natura 2000» obriga os Estados-membros a observar a «Directiva relativa (cid:224) conserva(cid:231)ªo das aves» bem como a «Directiva relativa (cid:224) conserva(cid:231)ªo da flora, da fauna e os habitats» nas zonas abrangidas. Para elaborar as listas de zonas classificadas nªo foi consultada nem informada a maior parte dos proprietÆrios das terras, embora este processo implique importantes restri(cid:231)ıes de propriedade e de uso. C 219 E/54 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 1. 8. 2000 Por esta razªo, dirijo ao Conselho as seguintes perguntas: 1. Que servi(cid:231)o Ø competente na UE para a execu(cid:231)ªo deste projecto? 2. Que zonas dos Estados Federados austr(cid:237)acos em geral, e especialmente da Baixa `ustria, sªo candidatos ao projecto «Natura 2000»? 3. Que consequŒncias derivam dessa classifica(cid:231)ªo para os proprietÆrios das terras? O Conselho poderÆ facultar dados detalhados a esse respeito? 4. Que possibilidades jur(cid:237)dicas tŒm os proprietÆrios de terras das zonas candidatas ao projecto «Natura 2000» de nªo participar no mesmo? 5. A corpora(cid:231)ªo territorial que apresentou as candidaturas ao projecto «Natura 2000» retirar uma candidatura que tenha sido aceite? 6. Que consequŒncias derivam neste caso para os proprietÆrios das terras? 7. O projecto «Natura 2000» e os problemas de financiamento e compensa(cid:231)ªo relacionados com o mesmo foram debatidos no Conselho de Ministros? 8. A actua(cid:231)ªo do Estado Federado da Baixa `ustria de candidatar determinadas zonas ao projecto «Natura 2000» sem obter previamente o assentimento dos proprietÆrios das terras Ø conforme com o Direito da UE em vigor? 9. Em caso negativo, que medidas pensa adoptar o Conselho contra esta forma de proceder ilegal? Em que medida os proprietÆrios de terras afectadas por este acto, contrÆrio ao Direito da UE, do Estado Federado da Baixa `ustria ficam sujeitos (cid:224)s disposi(cid:231)ıes que restringem a propriedade contidas nas directivas acima mencionadas? 10. Em caso afirmativo, o Conselho nªo considera que esta forma de proceder parece problemÆtica pelo menos (cid:224) luz da Conven(cid:231)ªo Europeia dos Direitos Humanos (restri(cid:231)ıes de propriedade, independŒncia das autoridades que intervŒm em situa(cid:231)ıes de Direito privado)? Resposta (31 de Janeiro de 2000) O acompanhamento e o controlo da implementa(cid:231)ªo da Directiva 92/43/CEE «Habitats», de que faz parte o Projecto «Natura 2000», Ø da responsabilidade da Comissªo. Assim sendo, todas as informa(cid:231)ıes sobre o projecto relativo ao Land da Baixa-`ustria referido pelo Senhor Deputado devem ser comunicadas (cid:224) Comissªo. HÆ a referir que a Directiva 92/43 prevŒ (no 2 do artigo 3o) que sªo os Estados-membros que, em conformidade com os procedimentos constitucionais e administrativos respectivos, apresentam propostas de s(cid:237)tios (cid:224) Comissªo. Se a directiva especifica as diferentes etapas do procedimento comunitÆrio e os critØrios pertinentes para se chegar (cid:224) designa(cid:231)ªo efectiva dum s(cid:237)tio, bem como as modalidades de assistŒncia financeira (artigo 8o), nªo Ø sua inten(cid:231)ªo interferir com os procedimentos internos deste ou daquele Estado-membro, nomeadamente em matØria de consulta das partes interessadas, que devem ser seguidas para chegar (cid:224) formula(cid:231)ªo duma proposta de s(cid:237)tio por esse Estado-membro. -(2000/C 219 E/064) PERGUNTA ESCRITA P-1970/99 apresentada por Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) (cid:224) Comissªo (19 de Outubro de 1999) Objecto: Reembolso do IVA em ItÆlia A pergunta que apresento baseia-se num facto concreto. Em 1994, uma empresa dinamarquesa forneceu um sistema de adubo e rega a uma estufa na Sardenha, tendo o trabalho ficado conclu(cid:237)do no in(cid:237)cio de 1995. Todo o trabalho de montagem foi realizado por uma empresa italiana, a qual enviou (cid:224) empresa dinamarquesa as respectivas facturas, que inclu(cid:237)am 19 % de IVA. Como habitualmente, essas facturas foram enviadas pela empresa dinamarquesa (cid:224) Foreningen af Danske Eksportsvognm(cid:230)nd, que posteriormente as fez chegar a uma firma de assessoria fiscal italiana, Pichler & Co, a qual se encarregaria da restitui(cid:231)ªo do IVA (cid:224) empresa dinamarquesa


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2374/1999 της Επιτροπής, της 9ης Νοεμβρίου 1999, για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit

text: 10. 11. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 287/1 I (Πράξεις για την ισχύ των οποίων απαιτείται δηµοσίευση) ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2374/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 9ης Νοεµβρίου 1999 για καθορισµό των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή για τον καθορισµό της τιµής εισόδου ορισµένων οπωροκηπευτικών Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3223/94 της Επιτροπής, της 21ης ∆εκεµβρίου 1994, σχετικά µε τις λεπτοµέρειες εφαρµογής του καθεστώτος κατά την εισαγωγή οπωροκηπευτικών (1), όπως τροπο- ποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1498/98 (2), και ιδίως το άρθρο 4 παράγραφος 1, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 3223/94, σε εφαρµογή των αποτε- λεσµάτων των πολυµερών εµπορικών διαπραγµατεύσεων του Γύρου της Ουρουγουάης, προβλέπει τα κριτήρια για τον καθορισµό από την Επιτροπή των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή από τρίτες χώρες, για τα προϊόντα και τις περιόδους που ορίζονται στο παράρτηµά του· (2) σε εφαρµογή των προαναφερθέντων κριτηρίων, οι κατ’ απο- κοπή τιµές κατά την εισαγωγή πρέπει να καθοριστούν, όπως αναγράφονται στο παράρτηµα του παρόντος κανονισµού, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι κατ’ αποκοπή τιµές κατά την εισαγωγή που αναφέρονται στο άρθρο 4 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3223/94 καθορίζονται όπως αναγράφονται στον πίνακα που εµφαίνεται στο παράρτηµα. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 10 Νοεµβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 9 Νοεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 337 της 24. 12. 1994, σ. 66. (2) ΕΕ L 198 της 15. 7. 1998, σ. 4. L 287/2 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 10. 11. 1999 του κανονισµού της Επιτροπής, της 9ης Νοεµβρίου 1999, για τον καθορισµό των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή για τον καθορισµό τιµών εισόδου ορισµένων οπωροκηπευτικών ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός ΣΟ Κωδικός τρίτης χώρας (1) (σε EUR/100 χιλιόγραµµα) Κατ’ αποκοπή τιµή κατά την εισαγωγή 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 052 628 999 052 999 052 464 999 052 388 528 600 999 052 400 999 060 400 404 804 999 052 064 400 999 117,2 108,7 113,0 64,1 134,8 99,5 67,1 67,1 48,2 102,0 75,1 49,0 55,9 63,8 78,6 61,8 152,9 306,5 229,7 34,8 77,3 62,9 23,6 49,6 87,4 68,3 89,3 81,7 (1) Ονοµατολογία των χωρών που καθορίζεται από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2645/98 της Επιτροπής (ΕΕ L 335 της 10. 12. 1998, σ. 22). Ο κωδικός «999» αντιπροσωπεύει «άλλες καταγωγές»


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2021/99 från Gunilla Carlsson (PPE-DE) till kommissionen. Nationell tolkning av artikel 86 i EG-fördraget.

eurovoc_concepts:
EEC Treaty
EU competence
application of EU law
competence of the Member States
interpretation of the law
restriction on competition

text: 18. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 203 E/117 St(cid:228)lld inf(cid:246)r detta mycket allvarliga humanit(cid:228)ra l(cid:228)ge har kommissionen gjort sitt yttersta f(cid:246)r att snabbt kunna tillhandah(cid:229)lla medel. Kommissionens kontor f(cid:246)r humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd (ECHO) satte i g(cid:229)ng ett program p(cid:229) 1,75 miljoner euro, men mycket st(cid:246)rre belopp kr(cid:228)vdes. Det effektivaste s(cid:228)ttet att mobilisera Phare-medel var att avbryta den n(cid:228)mnda anbudsinfordran s(cid:229) att 8,5 av totalt 10 miljoner euro kunde g(cid:246)ras omedelbart tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r att uppfylla de element(cid:228)ra behoven. Mat, vitaminer och annan basf(cid:246)rs(cid:246)rjning kommer under nio m(cid:229)nader att levereras till de 157 institutioner som (cid:228)r i st(cid:246)rst behov av hj(cid:228)lp. De omallokerade medlen kommer ocks(cid:229) att anv(cid:228)ndas f(cid:246)r grundl(cid:228)ggande reparationer av v(cid:228)rmesystem, tak och sanitetsutrustning. Samtidigt har kommissionen ut(cid:246)vat p(cid:229)tryckningar p(cid:229) de rum(cid:228)nska myndigheterna att inr(cid:228)tta en enda myndighet med ansvar f(cid:246)r hela barnomsorgen, att ansl(cid:229) tillr(cid:228)ckliga medel ur den nationella budgeten och att se till att barnomsorgen f(cid:246)ljer mera l(cid:229)ngsiktiga strategier grundade p(cid:229) internationella normer och internationell praxis. ¯terst(cid:229)ende 1,5 miljoner euro kommer att anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att inr(cid:228)tta en grupp f(cid:246)r tekniskt bist(cid:229)nd i Rum(cid:228)nien som skall (cid:246)vervaka det humanit(cid:228)ra bist(cid:229)ndet, underst(cid:246)dja den ansvariga myndigheten och hj(cid:228)lpa landet att skapa adekvata normer f(cid:246)r alla institutioner d(cid:228)r barn omh(cid:228)ndertas permanent. I 1999 (cid:229)rs budget f(cid:246)r Phare anslogs ytterligare 25 miljoner euro f(cid:246)r barnskyddet. En del av detta belopp kommer att anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att bist(cid:229) myndigheterna med den strukturella reformen av barnomsorgen och en del kommer att g(cid:229) till basf(cid:246)rs(cid:246)rjningen. Beslutet om hur medlen skall f(cid:246)rdelas kommer att fattas p(cid:229) grundval av de uppgifter som l(cid:228)mnas av den ovann(cid:228)mnda gruppen f(cid:246)r tekniskt bist(cid:229)nd. Reformen, som g(cid:229)r ut p(cid:229) att ansvaret f(cid:246)r barnskyddet delegeras till lokala myndigheter och att nya organ f(cid:246)r barnskyddet inr(cid:228)ttas, torde kunna leda till att det skapas alternativ till den traditionella strategin att placera barn p(cid:229) slutna institutioner och d(cid:228)rmed i f(cid:246)rl(cid:228)ngningen till att antalet barn som (cid:228)r intagna vid de befintliga insitutionerna minskar. (1) (2) KOM(97) 2003 slutlig. KOM(1999) 510 slutlig. (2000/C 203 E/148) SKRIFTLIG FR¯GA E-2021/99 fr(cid:229)n Gunilla Carlsson (PPE-DE) till kommissionen (9 november 1999) ˜mne: Nationell tolkning av artikel 86 i EG-f(cid:246)rdraget Artikel 86 uppfyller kraven f(cid:246)r tolkning enligt artikel 81 (nationell tolkning) vad det g(cid:228)ller offentliga f(cid:246)retag och f(cid:246)retag med s(cid:228)rskilda och exklusiva r(cid:228)ttigheter. Detta ber(cid:246)rs bland annat i kommissionens Vitbok om modernisering av reglerna om till(cid:228)mpning av artiklarna 85 och 86 i EG-f(cid:246)rdraget (1). Urvattnas artikel 86 (exempelvis genom inf(cid:246)randet av en vidstr(cid:228)ckt Rule-off-reason princip) (cid:246)ppnas m(cid:246)jligheter f(cid:246)r medlemsstaterna att indirekt gynna offentligt (cid:228)gda f(cid:246)retag p(cid:229) bekostnad av konkurrensen. Anser kommissionen att ovann(cid:228)mnda principer fullt ut (cid:228)ven skall g(cid:228)lla artikel 86 och i s(cid:229) fall vilka kriterier skall g(cid:228)lla f(cid:246)r att en r(cid:228)ttsfr(cid:229)ga skall bed(cid:246)mas och tolkas av kommissionen i st(cid:228)llet f(cid:246)r av en nationell myndighet? (1) EGT C 132, 12. 5. 1999, s. 1. Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (19 november 1999) I kommissionens meddelande fr(cid:229)n 1997 (cid:148)om samarbete mellan kommissionen och medlemsstaternas konkurrensmyndigheter f(cid:246)r handl(cid:228)ggning av (cid:228)renden som omfattas av artiklarna 85 och 86 i EG- f(cid:246)rdraget(cid:148) (1) konstateras att de (cid:228)renden d(cid:228)r artikel 86 (f. d. artikel 90) i f(cid:246)rdraget till(cid:228)mpas kan vara av s(cid:228)rskilt intresse f(cid:246)r gemenskapen (punkt 36 i meddelandet). I meddelandet anges att dessa (cid:228)renden i de flesta fall b(cid:246)r handl(cid:228)ggas av kommissionen. Vitboken inneb(cid:228)r inte n(cid:229)got nytt i detta avseende. ˜ven om det i denna f(cid:246)resl(cid:229)s att de nationella myndigheterna och domstolarna b(cid:246)r ges befogenhet att till(cid:228)mpa artikel 81 (f. d. artikel 85) i EG-f(cid:246)rdraget C 203 E/118 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 7. 2000 i dess helhet, s(cid:228)gs det inget om f(cid:246)rdelningen mellan kommissionen och de nationella konkurrensmyndig- heterna av s(cid:229)dana fall d(cid:228)r artikel 86 till(cid:228)mpas. I ett system med lagstadgat undantag som i det aktuella systemet framst(cid:229)r kommissionen i princip som b(cid:228)ttre l(cid:228)mpad (cid:228)n de nationella konkurrensmyndigheterna att bed(cid:246)ma dessa (cid:228)renden. N(cid:228)r det g(cid:228)ller de nationella domstolarna (cid:228)r dessa med st(cid:246)d av EG-domstolens fasta r(cid:228)ttspraxis beh(cid:246)riga att till(cid:228)mpa artikel 86. (1) EGT C 313, 15. 10. 1997. (2000/C 203 E/149) SKRIFTLIG FR¯GA E-2023/99 fr(cid:229)n Christoph Konrad (PPE-DE) till kommissionen (9 november 1999) ˜mne: Snedvriden konkurrens genom till(cid:228)mpad st(cid:246)dpraxis i st(cid:229)lsektorn Vad betyder formuleringen (cid:148)st(cid:246)d(cid:148) i artikel 1. 1 i gemenskapsreglerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin (1) med h(cid:228)nsyn till kommissionens och r(cid:229)dets praxis att allt oftare besluta om 1. (beslut nr 2496/96/EKSG) undantagsbest(cid:228)mmelser n(cid:228)r det g(cid:228)ller det str(cid:228)nga f(cid:246)rbudet mot statligt st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin? Kommer kommissionen i framtiden att tolka formuleringen (cid:148)st(cid:246)d(cid:148) bokstavligt och endast godk(cid:228)nna 2. st(cid:246)d som den har f(cid:246)rklarat till(cid:229)tet enligt gemenskapsreglerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d? (1) EGT L 338, 28. 12. 1996, s. 42. Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (6 december 1999) 1. Begreppet (cid:148)st(cid:246)d(cid:148) i artikel 1. 1 i kommissionens beslut nr 2496/96/EKSG av den 18 december 1996 om gemenskapsregler f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin (cid:228)r avsett att t(cid:228)cka allt st(cid:246)d. Detta beslut, vanligen kallat gemenskapsreglerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin, godk(cid:228)ndes i enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 95 i EKSG-f(cid:246)rdraget som ett undantag fr(cid:229)n den allm(cid:228)nna principen i artikel 4 i EKSG-f(cid:246)rdraget d(cid:228)r det s(cid:228)gs att allt st(cid:246)d till st(cid:229)lindustrin (cid:228)r of(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. Fr(cid:229)gest(cid:228)llarens kommentarer syftar f(cid:246)rmodligen p(cid:229) beslut som kommissionen har fattat om att godk(cid:228)nna omstruktureringst(cid:246)d till vissa st(cid:229)lf(cid:246)retag. Dessa beslut godk(cid:228)ndes liksom gemenskapsreglerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d i enlighet med artikel 95 i EKSG-f(cid:246)rdraget. N(cid:228)r st(cid:246)den godk(cid:228)ndes ans(cid:229)gs de motsvara gemenskapens intressen och j(cid:228)mst(cid:228)lldes d(cid:228)rmed med gemenskapsst(cid:246)d. Dessa beslut (cid:228)r inga undantag fr(cid:229)n gemenskaps- reglerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d utan liksom de sistn(cid:228)mnda undantag fr(cid:229)n EKSG-f(cid:246)rdraget. 2. Redan n(cid:228)r r(cid:229)det 1993 gav sitt enh(cid:228)lliga medgivande till de sista i raden av s(cid:229)dana beslut gjorde man klart att detta inte skulle ske fler g(cid:229)nger och ingen medlemsstat har sedan dess ans(cid:246)kt om undantag i enlighet med artikel 95. (2000/C 203 E/150) SKRIFTLIG FR¯GA E-2025/99 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (3 november 1999) ˜mne: Sanktioner mot Burma Mot bakgrund av att milit(cid:228)rregimen i Burma fortfarande ut(cid:246)var f(cid:246)rtryck och diskriminering, vilka (cid:229)tg(cid:228)rder tar kommissionen f(cid:246)r att garantera att sanktioner mot Burma verkligen till(cid:228)mpas?


title: QUESTION ÉCRITE E-1996/99 posée par Michl Ebner (PPE-DE) à la Commission. Suppression des privilèges fiscaux des diplomates.

eurovoc_concepts:
European Commissioner
diplomatic profession
excise duty
fringe benefit
occupational status
tax relief

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/63 Le comitØ du commerce et de la distribution organisØ par la Commission et qui se compose de 65 entre- preneurs de tous les branches et secteurs du commerce (cid:129) y inclus en particulier des reprØsentants du commerce de gros (cid:129), conseille la Commission dans les questions ayant un lien avec le commerce. Ce comitØ a dØbattu (cid:224) diffØrentes reprises au cours des derniers mois du commerce Ølectronique, des consØquences de l(cid:146)introduction de l(cid:146)euro et de la concurrence et a fourni (cid:224) la Commission des indications importantes. DiffØrentes initiatives de la Commission surtout en faveur des PME ont ØtØ initiØes telles que SLIM (simpler legislation for the internal market) (5) et BEST (Business Environment Simplification Task Force) qui tendent (cid:224) crØer un environnement administratif des entreprises le plus favorable (cid:224) leurs actions. Cela devrait permettre aux entreprises et en particulier aux PME d(cid:146)opØrer de fa(cid:231)on plus efficace et plus Øconomique. (1) COM(1999) 6 final. (2) Voir les conclusions du Conseil Industrie du 29. 4. 1999. (3) (4) (5) COM(97) 618 final du 21. 11. 1997. JO C 372 du 9. 12. 1997. Projet en consultation. JO C 270 du 24. 9. 1999. (2000/C 219 E/074) QUESTION (cid:201)CRITE E-1996/99 posØe par Michl Ebner (PPE-DE) (cid:224) la Commission (9 novembre 1999) Objet: Suppression des privilŁges fiscaux des diplomates Au cours de la mise en place de la nouvelle Commission, il a ØtØ dØcidØ le mois dernier que les nouveaux commissaires ne continueraient pas (cid:224) bØnØficier des privilŁges fiscaux qui leur ont ØtØ accordØs prØcØdem- ment. (cid:192) la suite de cette rØforme notable et louable, la Commission peut-elle indiquer ci cette rŁgle sera rapidement Øtendue (cid:224) l(cid:146)ensemble de l(cid:146)appareil diplomatique dans toute l(cid:146)Union europØenne? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (22 dØcembre 1999) Les privilŁges fiscaux et douaniers des diplomates sont le produit de traditions rØciproques Øtablies de longue date et codifiØes en termes gØnØraux dans la Convention de Vienne de 1961. Ils figurent Øgalement de fa(cid:231)on explicite dans la lØgislation communautaire (en ce qui concerne la TVA, les exonØrations sont dØfinies dans l(cid:146)article 15, paragraphe 10, de la sixiŁme directive 77/388/CEE du Conseil, du 17 mai 1977 en matiŁre d(cid:146)harmonisation des lØgislations des (cid:201)tats membres relatives aux taxes sur le chiffre d(cid:146)affaires (1), et que des exonØrations similaires des droits d(cid:146)accises sont prØvues par l(cid:146)article 23, paragraphe 1, de la directive 92/12/CEE du Conseil du 25 fØvrier 1992 relative au rØgime gØnØral, (cid:224) la dØtention, (cid:224) la circulation et aux contr(cid:244)les des produits soumis (cid:224) accise (2)). Ces exonØrations sont assujetties aux conditions et aux limitations fixØes par les (cid:201)tats membres. Lors de sa rØunion du 29 septembre 1999, la Commission a dØcidØ que tous ses membres renonceraient volontairement (cid:224) diffØrents privilŁges spØciaux que les autoritØs belges leur accordaient traditionnellement en application de la Convention de Vienne de 1961 sur les relations diplomatiques. Pour toute dØpense les membres de la Commission ne pourront plus par consØquent exercer leurs droits (cid:224) d(cid:146)ordre privØ, l(cid:146)exonØration de la TVA et des accises sur l(cid:146)alcool et le vin, les cigarettes et l(cid:146)essence ou encore demander l(cid:146)exonØration de la TVA sur une large gamme de produits (cid:224) usage personnel. On pourrait avancer de maniŁre gØnØrale que dans un marchØ interne les privilŁges de ce type accordØs aux diplomates d(cid:146)un (cid:201)tat membre en poste dans un autre (cid:201)tat membre ne sont plus justifiØs et devraient Œtre supprimØs. Cependant, cela exigerait une modification de la lØgislation communautaire en vigueur et, dans ce cas, un vote (cid:224) l(cid:146)unanimitØ du Conseil sur une proposition de la Commission. C(cid:146)est une question qui mØrite d(cid:146)Œtre examinØe avec attention Øtant donnØ qu(cid:146)elle interfŁre avec l(cid:146)application par les (cid:201)tats membres la Commission n(cid:146)a pas l(cid:146)intention de soumettre de de la Convention de Vienne. Par consØquent, proposition sur cette question dans un avenir proche. (1) (2) JO L 145 du 13. 6. 1977. JO L 76 du 23. 3. 1992


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2003/99 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen. Gemenskapsinitiativet Interreg III.

text: 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/65 lingarna inleddes skulle jag vilja fr(cid:229)ga r(cid:229)det hur diskussionerna om inf(cid:246)rlivandet av det gemensamma regelverket ((cid:148)acquis communitaire(cid:148)) i cypriotisk lagstiftning har framskridit. Jag undrar ocks(cid:229) hur Cypern placerar sig i j(cid:228)mf(cid:246)relse med de (cid:246)vriga fem kandidatl(cid:228)nderna fr(cid:229)n Central- och (cid:214)steuropa. Dessutom skulle jag vilja veta n(cid:228)r anslutningsf(cid:246)rhandlingarna f(cid:246)rmodas vara slutf(cid:246)rda. Slutligen undrar jag om r(cid:229)det, ifall det skulle visa sig att Cypern uppfyller alla f(cid:246)rhandskriterier, kan bekr(cid:228)fta att landet kommer att godk(cid:228)nnas som full medlem av unionen, (cid:228)ven om turkcyprioterna och Turkiet forts(cid:228)ttningsvis v(cid:228)grar bidra till en l(cid:246)sning av Cypern-fr(cid:229)gan? Svar (31 januari 2000) Framstegen med Cypern i anslutningsf(cid:246)rhandlingarna har hittills varit (cid:246)ver genomsnittet, med cirka en tredjedel av det totala antalet f(cid:246)rhandlingskapitel som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte kr(cid:228)ver ytterligare f(cid:246)rhandlingar. Vidare uttryckte Europeiska r(cid:229)det i K(cid:246)ln sin fasta beslutsamhet att inleda f(cid:246)rhandlingar om alla kapitel s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt n(cid:228)sta (cid:229)r. Liksom n(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:246)vriga kandidatl(cid:228)nder beror datum f(cid:246)r avslutande av anslutningsf(cid:246)rhandlingarna och Cyperns d(cid:228)rp(cid:229) f(cid:246)ljande anslutning p(cid:229) hur landets f(cid:246)rberedelser f(cid:246)r medlemskapet framskrider och p(cid:229) unionens f(cid:246)rm(cid:229)ga att assimilera nya medlemmar. Slutligen upprepar r(cid:229)det sin (cid:246)vertygelse om att Cyperns anslutning till EU b(cid:246)r gagna alla befolknings- grupper, inbegripet den turkcypriotiska, och bidra till att (cid:229)stadkomma inb(cid:246)rdes fred och f(cid:246)rsoning p(cid:229) (cid:246)n. R(cid:229)det (cid:228)r (cid:246)vertygat om att framsteg i riktning mot anslutning och i riktning mot en r(cid:228)ttvis och h(cid:229)llbar l(cid:246)sning av Cypernfr(cid:229)gan naturligtvis kommer att underst(cid:246)dja varandra. (2000/C 219 E/077) SKRIFTLIG FR¯GA E-2003/99 fr(cid:229)n Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Gemenskapsinitiativet Interreg III (9 november 1999) Hur avser kommissionen bef(cid:228)sta och f(cid:246)rvalta den fysiska planeringen i EU genom gemenskapsinitiativet Interreg III? Vilka konsekvenser kommer de nuvarande transnationella interregionala samarbetsprojekten f(cid:246)r stora europeiska omr(cid:229)den, som erh(cid:229)ller st(cid:246)d genom Interreg II C, att f(cid:229) i framtiden inom ramen f(cid:246)r Interreg III? Kommer dessa geografiska omr(cid:229)den att uppr(cid:228)ttas p(cid:229) samma s(cid:228)tt i det nya gemenskapsinitiativet Interreg III som i det tidigare Interreg IIC? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 december 1999) I det utkast till riktlinjer f(cid:246)r gemenskapsinitiativet Interreg III (1) som godk(cid:228)ndes av kommissionen den 13 oktober 1999 fastst(cid:228)lls det i punkterna 6 och 12 att syftet med detta nya initiativ skall vara att (cid:148)bidra till harmonisk territoriell integration inom EU(cid:148) i avsikt (cid:148)att fr(cid:228)mja en h(cid:246)gre grad av omr(cid:229)desbaserad samordning mellan stora grupperingar av europeiska regioner, i syfte att uppn(cid:229) varaktig, harmonisk och balanserad utveckling i Europeiska unionen(cid:148). I punk 14 anges det att (cid:148)de (cid:229)tg(cid:228)rder som v(cid:228)ljs m(cid:229)ste underst(cid:246)dja ett samordnat omr(cid:229)desbaserat till- v(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt som svarar mot vanliga problem(cid:148) och att det i programmen b(cid:246)r tas h(cid:228)nsyn till (cid:148)rekommen- dationerna f(cid:246)r territoriell utveckling av Regional utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv (European Spatial Development Perspective, ESDP)(cid:148). C 219 E/66 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 I punkt 14 i utkastet anges (cid:228)ven att (cid:148)f(cid:246)rslag till transnationellt samarbete skall bygga p(cid:229) erfarenheter fr(cid:229)n Interreg II C(cid:148). Kommissionen kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att be medlemsstaterna att i f(cid:246)rsta hand forts(cid:228)tta samarbetet p(cid:229) de omr(cid:229)den inom vilka det visat sig framg(cid:229)ngsrikt inom ramen f(cid:246)r Interreg IIC och inleda samarbete p(cid:229) de omr(cid:229)den inom vilka den inledande utredningsfasen avslutats. Det (cid:228)r n(cid:228)mligen (cid:246)nskv(cid:228)rt att de rekommendationer som gjorts inom ramen f(cid:246)r Interreg IIC kan (cid:246)verf(cid:246)ras och genomf(cid:246)ras inom ramen f(cid:246)r Interreg III. Med st(cid:246)d av de samlade erfarenheterna av bl. a. Interreg IIC har kommissionen f(cid:246)reslagit geografiska grupperingar i riktlinjerna. Det ankommer p(cid:229) medlemsstaterna att l(cid:228)mna konkreta f(cid:246)rslag med utg(cid:229)ngs- fr(cid:229)n dessa och enligt sina egna prioriteringar vilka skall vara vederb(cid:246)rligen motiverade och punkt v(cid:228)lgrundade. (1) KOM(1999) 479 slutlig. (2000/C 219 E/078) SKRIFTLIG FR¯GA E-2005/99 fr(cid:229)n Rosa MiguØlez Ramos (PSE) och Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE) till kommissionen ˜mne: Utbyte av drivgarn (9 november 1999) I enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 1239/98 (1), som inf(cid:246)r f(cid:246)rbud mot anv(cid:228)ndningen av drivgarn fr(cid:229)n och med 2002, skall ber(cid:246)rda flottor gradvis minska anv(cid:228)ndningen av drivgarn. F(cid:246)r 1998 fastsl(cid:229)r man i f(cid:246)rordningen en minskning p(cid:229) upp till 60 % av de fiskefartyg som anv(cid:228)nt ett eller flera drivgarn under perioden 1995 till 1997. Enligt f(cid:246)rordningen (cid:228)r medlemsstaterna dessutom skyldiga att f(cid:246)re den 31 juli 1998 f(cid:246)rel(cid:228)gga kommis- sionen en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver de fartyg som har tillst(cid:229)nd att fiska med drivgarn. Anv(cid:228)ndningen av drivgarn har traditionellt haft tendens att skapa konflikter i de flottor som fiskar i Biscayabukten, och enligt olika fiskeorganisationer skall den gradvisa minskning inte p(cid:229) l(cid:229)nga v(cid:228)gar ha genomf(cid:246)rts. Kan kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r svara p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor i enlighet med ordf(cid:246)rande Prodis uttalanden och kommissionsledamot Fischlers (cid:229)tagande till fiskeriutskottet att l(cid:228)mna tillf(cid:246)rlitlig och (cid:246)ppen information till parlamentet: Vilka uppgifter har kommissionen f(cid:229)tt fr(cid:229)n medlemsstaterna i enlighet med best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rordning 1239/98 eller fr(cid:229)n sina egna avdelningar om de fartyg som fiskar i omr(cid:229)det och som har anv(cid:228)nt drivgarn sedan 1995? Vilka uppgifter har kommissionen f(cid:246)r 1998 och 1999 om utvecklingen av tonfisket l(cid:228)ngs kusterna betr(cid:228)ffande f(cid:229)ngst, arter och best(cid:229)ndets tillst(cid:229)nd i ICES (Internationella havsforskningsr(cid:229)det) zoner 5b, 6a, 7a, 8a, 9a och 10a? Kan kommissionen ange vilka fiskefartyg som har fiskat i dessa zoner under de tv(cid:229) n(cid:228)mnda (cid:229)ren och fr(cid:229)n vilka l(cid:228)nder de kommer? I hur stor utstr(cid:228)ckning har rekommendationen om fiskeanstr(cid:228)ngningen f(cid:246)r tonfisk fr(cid:229)n Internationella konventionen f(cid:246)r bevarande av tonfisk i Atlanten respekterats? (1) EGT L 171, 17. 6. 1998, s. 1. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 december 1999) Parlamentsledam(cid:246)terna ombeds ta del av de svar som l(cid:228)mnats p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna P-1537/99 (1) och P-2067/99 fr(cid:229)n Carmen Fraga Estevez (2) respektive E-1945/99 Daniel Varela Suanzes-Carpegna (3)