title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2122/99 esittäjä(t): Reinhold Messner (Verts/ALE) neuvostolle. Euroopan unionin erityisedustajan nimittäminen Tiibetiin.

eurovoc_concepts:
Tibetan question
common foreign and security policy
diplomatic profession
international human rights law
international negotiations
political prisoner

text: 18. 7. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 203 E/139 (2000/C 203 E/176) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2122/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Reinhold Messner (Verts/ALE) neuvostolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin erityisedustajan nimitt(cid:228)minen Tiibetiin Neuvosto on varmaankin tietoinen Euroopan parlamentin 13. hein(cid:228)kuuta 1995 (1), 15. 1998 (2) ja 14. toukokuuta 1998 (3) antamista Tiibeti(cid:228) koskevista p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmista. tammikuuta N(cid:228)iss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmissa tuomitaan Kiinan kansantasavallan laiton hy(cid:246)kk(cid:228)ys Tiibetiin ja sen miehitt(cid:228)minen. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmiin sis(cid:228)ltyy my(cid:246)s Euroopan neuvostolle ja komissiolle esitetty tyhjent(cid:228)v(cid:228) pyynt(cid:246) Euroopan unionin erityisedustajan nimitt(cid:228)misest(cid:228) Tiibetiin, (cid:148)jonka teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on ryhty(cid:228) kaikkiin mahdollisiin toimiin unionin esitt(cid:228)mien, Tiibetin kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevien pyynt(cid:246)jen osalta [(cid:133)]. (cid:148) Euroopan parlamentti, komissio ja monet Euroopan valtioiden p(cid:228)(cid:228)ministerit ovat vakuuttaneet Dalai Lamalle kiinnitt(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) erityist(cid:228) huomiota Tiibetin ihmis- ja kansalaisoikeustilanteeseen sek(cid:228) todellis- ten ja puolueettomien neuvottelujen k(cid:228)ynnist(cid:228)miseen Dalai Laman ja Kiinan viranomaisten v(cid:228)lill(cid:228). Euroopan parlamentti on my(cid:246)s pyyt(cid:228)nyt toistuvasti tietoja maailman nuorimmasta poliittisesta vangista Gedhun Choeky Nyimasta, 10-vuotiaasta tiibetil(cid:228)isest(cid:228) pojasta, jonka Kiinan viranomaiset ry(cid:246)stiv(cid:228)t pojan ollessa 6-vuotias, sen j(cid:228)lkeen kun Dalai Lama oli ilmoittanut t(cid:228)m(cid:228)n olevan Tiibetin toiseksi t(cid:228)rkeimm(cid:228)n hengellisen johtajan Panchen Laman viimeisin reinkarnaatio. Aikooko neuvosto ryhty(cid:228) konkreettisiin poliittisiin toimiin, jotta Tiibetiin voitaisiin nimitt(cid:228)(cid:228) Euroo- 1. pan unionin erityisedustaja? Aikooko Euroopan unioni lunastaa Dalai Lamalle annetut lupaukset, jotka koskivat Tiibetin ihmisoi- 2. keustilannetta ja todellisten neuvottelujen k(cid:228)ynnist(cid:228)mist(cid:228) Dalai Laman ja Kiinan viranomaisten v(cid:228)lill(cid:228)? Voiko neuvosto painostaa Kiinan viranomaisia, 3. Nawang Chophel ja Nawang Sandrol vapautettaisiin? jotta poliittiset vangit Gedhun Choeky Nyima, (1) (2) (3) EYVL C 249, 25. 9. 1995, s. 162. EYVL C 34, 2. 2. 1998, s. 169. EYVL C 167, 1. 6. 1998, s. 223. Vastaus (24. tammikuuta 2000) 1. Neuvosto on pannut tarkoin merkille Euroopan parlamentin Tiibeti(cid:228) koskevat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmat. Se on tuonut esiin unionin huolestuneisuuden Tiibetin tilanteesta tapaamisissaan Kiinan edustajien kanssa ja joka k(cid:228)ynnistettiin uudelleen erityisesti keskusteluissaan ihmisoikeuskysymyksist(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) vuoropuhelu, vuonna 1997, ei ole vain keino edist(cid:228)(cid:228) ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista, vaan sill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n konkreettisiin tuloksiin tilanteen parantamiseksi paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228). Neuvoston mielest(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) vuoropu- helulla voitaisiin saada aikaan merkitt(cid:228)v(cid:228)mpi(cid:228) tuloksia kuin erityisedustajan nimitt(cid:228)misell(cid:228) Tiibetiin. 2. Kun unioni keskustelee Kiinan eri alueiden v(cid:228)hemmist(cid:246)jen oikeuksista, unionin yhten(cid:228) tavoitteena on rohkaista Kiinan hallituksen ja Dalai Laman v(cid:228)list(cid:228) vuoropuhelua siin(cid:228) toivossa, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) vuoropuhelu johtaisi Tiibetin aiempaa laajempaan autonomiaan. Unioni on ottanut ja aikoo ottaa asian esille aina, kun se on mahdollista yhteyksiss(cid:228)(cid:228)n Kiinan ministereihin ja virkamiehiin. Neuvosto ottaa esille my(cid:246)s yksitt(cid:228)isi(cid:228) tapauksia Kiinan kanssa ja painostaa vapauttamaan poliittiset joka 3. vangit. Gedhun Choeky Nyima, Nawang Chophel toimitettiin Kiinan viranomaisille ja josta keskusteltiin heid(cid:228)n kanssaan aiemmin t(cid:228)n(cid:228) vuonna. ja Nawang Sandrol olivat siin(cid:228) luettelossa,


title: QUESTION ÉCRITE E-2214/99 posée par Cristiana Muscardini (UEN) et Sergio Berlato (UEN) à la Commission. Graines oléagineuses et cycle de négociations du Millénaire.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
State aid
United States
World Trade Organisation
agri-monetary policy
agricultural market
aid per hectare
aid to agriculture
international competition
oleaginous plant
set-aside

formats: html pdf print

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/73 (2000/C 225 E/072) QUESTION (cid:201)CRITE E-2205/99 posØe par Astrid Lulling (PPE-DE) (cid:224) la Commission (29 novembre 1999) Objet: Perquisitions chez des frontaliers belges occupØs dans le secteur bancaire luxembourgeois Des enquŒteurs de la section financiŁre de la police judiciaire de Bruxelles ont menØ samedi, le 30 octobre 1999, des perquisitions au domicile belge de salariØs de la Kredietbank (cid:224) Luxembourg. Des dizaines de frontaliers avaient dØj(cid:224) re(cid:231)u de l(cid:146)inspection spØciale des imp(cid:244)ts de Belgique un question- naire les obligeant (cid:224) prØciser la liste de leurs comptes ouverts (cid:224) la KBL, le montant des revenus gØnØrØs par l(cid:146)Øpargne et la nature des opØrations effectuØes via les comptes. La Commission partage-t-elle l(cid:146)opinion du syndicat luxembourgeois des employØs de banque qui dØnonce ces actions comme scandaleuses et diffamatoires, qui incitent des frontaliers (cid:224) violer le secret bancaire luxembourgeois auquel ils sont tenus par la loi luxembourgeoise? La Commission estime-t-elle que cette fa(cid:231)on de criminaliser les frontaliers est compatible avec le droit de libre circulation des travailleurs et les conditions de travail rØsultant du droit de travail du pays d(cid:146)emploi? Quelles sont les mesures que la Commission envisagerait le cas ØchØant pour garantir que le droit (cid:224) la libre circulation des travailleurs ne soit pas entravØ par des agissements d(cid:146)autoritØs du pays de rØsidence de frontaliers qui peuvent Œtre qualifiØs de pression psychologique insupportable? RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (28 janvier 2000) La lØgislation communautaire ne contient aucune rŁgle en matiŁre de secret bancaire. Eu Øgard aux instruments juridiques adoptØs par l(cid:146)Union dans le domaine de la coopØration judiciaire en matiŁre pØnale, rien n(cid:146)interdit (cid:224) la police financiŁre belge de mener des perquisitions au domicile de personnes travaillant dans des banques luxembourgeoises. De mŒme, l(cid:146)acquis en matiŁre de coopØration pØnale ne contient aucune disposition interdisant aux autoritØs belges d(cid:146)adresser des questionnaires aux travailleurs frontaliers. Vu la nature des mesures belges en cause qui ne pratiquent pas de discrimination en fonction de la nationalitØ (cid:224) l(cid:146)Øgard des personnes concernØes, la Commission estime qu(cid:146)il n(cid:146)y a pas d(cid:146)entrave (cid:224) la libertØ de circulation des travailleurs. (2000/C 225 E/073) QUESTION (cid:201)CRITE E-2214/99 posØe par Cristiana Muscardini (NI) et Sergio Berlato (UEN) (cid:224) la Commission Objet: Graines olØagineuses et cycle de nØgociations du MillØnaire (29 novembre 1999) Il est de notoriØtØ publique que les rØsultats du compromis du Conseil europØen de Berlin sur l(cid:146)Agenda 2000 ont ØtØ insatisfaisants en ce qui concerne le secteur des graines olØagineuses. Cette question aurait mØritØ d(cid:146)Œtre traitØe avec plus d(cid:146)attention puisqu(cid:146)il s(cid:146)agissait de sauvegarder un secteur trŁs exposØ (cid:224) la concurrence internationale et (cid:224) la concurrence amØricaine en particulier, secteur qui regroupe quelque 90 000 entreprises en Italie. L(cid:146)accord obtenu lors du dernier Conseil agricole par les ministres europØens sur le document de l(cid:146)Union pour la prochaine nØgociation de l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (OMC), qui dØbutera prochainement (cid:224) Seattle, souligne particuliŁrement l(cid:146)importance du modŁle actuel europØen d(cid:146)agriculture, caractØrisØ par son aspect multifonctionnel. C 225 E/74 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 La Commission peut-elle indiquer quelles raisons ont poussØ les EuropØens (cid:224) sacrifier totalement le 1. secteur des graines olØagineuses? 2. Peut-elle confirmer que les USA seraient sur le point de lancer un plan d(cid:146)urgence pour l(cid:146)octroi d(cid:146)aides exceptionnelles aux agriculteurs amØricains (la presse parle de 9 (cid:224) 10 milliards de dollars), destinØes (cid:224) compenser la chute des prix mondiaux des matiŁres premiŁres agricoles? Peut-elle indiquer si dans le cadre de la politique agricole amØricaine «Fair Act», le niveau de soutien 3. des graines olØagineuses a dØpassØ celui de 1992? Quelles initiatives entend-elle Øventuellement proposer pour Øviter que ce secteur stratØgique ne 4. traverse les mŒmes crises que celles qui ont frappØ la riziculture? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (11 janvier 2000) S(cid:146)agissant des dispositions relatives aux graines olØagineuses dØcidØes par l(cid:146)Agenda 2000, la Commission a dØj(cid:224) fourni des ØlØments de rØponse dans la rØponse (cid:224) la question Øcrite E-3652/98 de l(cid:146)Honorable Parlementaire (1) au sujet des propositions de la Commission en la matiŁre, notamment l(cid:146)alignement des aides (cid:224) l(cid:146)hectare pour les cØrØales, les olØagineux et le gel de terres sur un montant unique de 63 € par tonne de rendement rØgional historique des cØrØales. Le Conseil a validØ cette approche qui permettra de lever les contraintes dites de «Blair House» limitant la production d(cid:146)olØagineux mais il a prØfØrØ que cette approche soit rØalisØe par Øtapes. Une telle dØcision ne modifie pas la portØe de la rØponse dØj(cid:224) donnØe par la Commission. Plus prØcisØment, pour les points 1 et 4, la Commission attire l(cid:146)attention de l(cid:146)Honorable Parlementaire sur les dispositions relatives (cid:224) la pØriode transitoire pour l(cid:146)aide aux graines olØagineuses, qui figurent (cid:224) l(cid:146)article 10 du rŁglement (CE) no 1251/1999 du Conseil du 17 mai 1999 instituant un rØgime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables (2). La Commission prØsentera un rapport sur l(cid:146)Øvolution du marchØ des olØagineux et elle se rØserve la possibilitØ de prØsenter conjointement des propositions si le potentiel de production devait se dØtØriorer sØrieusement. Enfin, pour les points 2 et 3, la Commission estime que la politique agricole menØe par les (cid:201)tats-Unis en faveur du soja a contribuØ (cid:224) exercer une pression (cid:224) la baisse des cours mondiaux, de nature (cid:224) perturber les marchØs des matiŁres premiŁres agricoles. La question de savoir si cette politique a conduit (cid:224) dØpasser le soutien accordØ par les (cid:201)tats-Unis en 1992 pour cette culture est (cid:224) relier (cid:224) la disposition figurant (cid:224) l(cid:146)article 13 de l(cid:146)Accord sur l(cid:146)agriculture, dite «clause de paix», laquelle limite les possibilitØs d(cid:146)actions contre des subventions agricoles. D(cid:146)une fa(cid:231)on plus gØnØrale, l(cid:146)examen de la conformitØ d(cid:146)une telle politique relŁve entiŁrement du cadre de l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (OMC). (1) (2) JO C 325 du 12. 11. 1999. JO L 160 du 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/074) QUESTION (cid:201)CRITE E-2217/99 posØe par Massimo Carraro (PSE) et Paolo Costa (ELDR) (cid:224) la Commission Objet: Actions en faveur de Venise (29 novembre 1999) Le 16 avril 1999, le Parlement europØen a adoptØ la proposition de rØsolution commune (B4-0358, 0359, 0361, 0362 et 0363) sur la situation critique de Venise, rØsolution dans lesquelle il Øtait demandØ (cid:224) la Commission, au gouvernement italien et (cid:224) la VØnØtie d(cid:146)inclure le centre historique de Venise et la lagune dans le nouvel objectif no 2 des Fonds structurels, de fa(cid:231)on (cid:224) promouvoir les «aides d(cid:146)(cid:201)tat», par dØrogation aux dispositions relatives (cid:224) la concurrence, tel que le prØvoit l(cid:146)article 92, paragraphe 3, lettre c du traitØ CE, et invitant par ailleurs la Commission (cid:224) renoncer aux dØrogations des «aides d(cid:146)(cid:201)tat» en ce qui concerne les dØgrŁvements fiscaux concØdØs par le gouvernement italien aux entreprises exer(cid:231)ant leurs activitØs (cid:224) Venise et sur la lagune, dŁs lors que ces entreprises p(cid:226)tissent de distorsions de concurrence par rapport (cid:224) celles qui sont installØes sur la terre ferme et dans d(cid:146)autres villes europØennes


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2514/1999 af 29. november 1999 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: 30. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 305/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2514/1999 af 29. november 1999 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (2) ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/ 94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1498/98 (2), særlig artikel 4, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af af de multilaterale resultaterne gennemførelsen af handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag; UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forord- ning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 30. november 1999. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 29. november 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 198 af 15. 7. 1998, s. 4. L 305/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 11. 1999 til Kommissionens forordning af 29. november 1999 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager BILAG KN-kode Tredjelandskode (1) (EUR/100 kg) Fast importværdi 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 052 628 999 052 999 204 999 052 999 052 528 600 999 039 052 060 400 404 804 999 052 064 400 999 81,0 59,5 70,3 158,7 134,8 146,8 92,0 92,0 63,2 63,2 51,3 51,3 55,9 77,3 71,7 68,3 90,7 65,1 34,4 84,2 71,4 26,8 62,1 148,2 60,2 91,2 99,9 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2645/98 (EFT L 335 af 10. 12. 1998, s. 22). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2315/99 von Pat Gallagher (UEN) an die Kommission. Finanzhilfe für Mali und insbesondere für die Gesellschaft Itema.

eurovoc_concepts:
Lomé Convention
Mali
development aid
distribution of aid
financial aid
financial control
management

text: C 225 E/96 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 8. 2000 (cid:129) die von jedem einzelnen Unternehmen in die EU ausgef(cid:252)hrten Mengen; (cid:129) die Liste der europ(cid:228)ischen Unternehmen, die diese Erzeugnisse gekauft haben und der Mitgliedstaaten, in denen sie ans(cid:228)ssig sind? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (21. Januar 2000) Die Kommission ist nicht in der Lage, der Frau Abgeordneten die gew(cid:252)nschten Informationen bereitzu- stellen, da sich die betreffenden Daten auf die Gesch(cid:228)ftst(cid:228)tigkeit von Privatunternehmen beziehen. Solche Daten stellen die Zollbeh(cid:246)rden der Mitgliedstaaten der Kommission nicht zur Verf(cid:252)gung. Die Kommission (cid:252)bermittelt der Frau Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments direkt das Verzeichnis der thail(cid:228)ndischen Unternehmen, die Fischereierzeugnisse nach der Gemeinschaft ausf(cid:252)hren d(cid:252)rfen. (2000/C 225 E/096) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2315/99 von Pat Gallagher (UEN) an die Kommission (29. November 1999) Betrifft: Finanzhilfe f(cid:252)r Mali und insbesondere f(cid:252)r die Gesellschaft Itema Wird die Kommission dem Europ(cid:228)ischen Parlament (cid:252)ber den genauen Betrag der Finanzhilfe f(cid:252)r die Regierung von Mali im Rahmen von Entwicklungshilfeprogrammen der EU und den LomØ-Abkommen innerhalb der letzten f(cid:252)nf Jahre Auskunft erteilen und konkret angeben, ob von diesen Geldern unmittelbar oder mittelbar Betr(cid:228)ge einer Gesellschaft namens Itema, an der die Regierung Malis wesentlich beteiligt ist, zugeflossen sind? Antwort von Herrn Nielson im Namen der Kommission (21. Dezember 1999) In nachstehender Tabelle wird die Finanzhilfe f(cid:252)r Mali aus dem Europ(cid:228)ischen Entwicklungsfonds (EEF) und dem Haushaltsplan der Gemeinschaft seit 1986 aufgeschl(cid:252)sselt. Von diesen Geldern sind keine Betr(cid:228)ge weder unmittelbar oder mittelbar Itema zugeflossen. 1. Nationales Richtprogramm 137 158 189 LomØ III (1986-90) LomØ IV (1991-96) LomØ IVbis (1997-01) 2. Weitere Mittel aus dem EEF (cid:129) Strukturanpassungsfazilit(cid:228)t (SAF) (cid:129) Stabex (cid:129) Fl(cid:252)chtlinge (cid:129) Risikokapital (EIB) (cid:129) Sysmin 3. Mittel aus dem Haushaltsplan der Gemeinschaft (cid:129) Ern(cid:228)hrungssicherheit und Nahrungsmittelhilfe (cid:129) (NRO) (cid:129) Demokratie und Menschenrechte (cid:129) dezentralisierte Zusammenarbeit (cid:129) Tropenw(cid:228)lder (cid:129) AIDS-Bek(cid:228)mpfung (cid:129) ECHO 20,3 14,8 9,7 6,7 61,45 0,9 0,7 21,9 7,75 9,1 0,279 0,73 0,80 1,0 29,4 (1). 10 15 0,25 2,65 0,233 0,28 0,07 7,6 4. INSGESAMT (1 + 2 + 3) 188,5 262,6 254,4 (1) F(cid:252)r ein neues SAF-Programm in H(cid:246)he von 37 Mio. Euro ist die Genehmigung im Gang


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2177/99 von Monica Frassoni (Verts/ALE) an die Kommission. Immobilienspekulation in Is Arenas.

eurovoc_concepts:
Italy
Sardinia
Structural Funds
building speculation
environmental impact
environmental protection
impact study
protected area
tourist infrastructure
transport infrastructure

text: C 225 E/66 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 8. 2000 Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (21. Dezember 1999) Die Mitglieder des Internationalen Oliven(cid:246)lrates (IOR) teilen dem Wirtschaftsausschu(cid:223) des IOR eine Reihe statistischer Angaben, u. a. die (cid:220)bertragsbest(cid:228)nde, mit. Als Mitglied des IOR (cid:252)bermittelt auch die Gemeinschaft diese statistischen Angaben. Dem Herrn Abgeordneten ist sicherlich bekannt, da(cid:223) seit dem Wirtschaftsjahr 1993/94 ein Vorbehalt der Gemeinschaft zu den statistischen Angaben des IOR vorliegt. Dieser Vorbehalt war unter anderem mit der mangelnden Zuverl(cid:228)ssigkeit der Angaben zur Bilanz der Gemeinschaft begr(cid:252)ndet. Auf der 81. Sitzung des IOR hat die Gemeinschaft nach langwieriger Pr(cid:252)fung der Daten die statistischen Angaben vorgelegt, die ihrer Ansicht nach der Realit(cid:228)t am ehesten entsprechen. Der Vorbehalt gegen die vom IOR vorgelegten Daten wurde daraufhin aufgehoben. Im Rahmen der Pr(cid:252)fung, die mehrere Wirtschaftsjahre umfa(cid:223)te, wurden die statistischen Angaben f(cid:252)r die einzelnen Erzeugerl(cid:228)nder, soweit erforderlich, angepa(cid:223)t. Gepr(cid:252)ft und gegebenenfalls angepa(cid:223)t wurden die Angaben der L(cid:228)nder zum Verbrauch, den Best(cid:228)nden und der vermarkteten Menge. Die bezuschu(cid:223)te Menge kann davon abweichen, weil darin auch die f(cid:252)r die Zahlung an die Kleinerzeuger berechnete Menge erfa(cid:223)t wird. Nach der (cid:220)berarbeitung des alten Zahlenmaterials hat die Kommission die n(cid:246)tigen Ma(cid:223)nahmen getroffen, um die Angaben k(cid:252)nftig zuverl(cid:228)ssiger zu machen. Eine der wichtigsten Ma(cid:223)nahmen ist die Erarbeitung einer objektiven Methode f(cid:252)r die Berechnung des Olivenertrags der einzelnen B(cid:228)ume, was eine genauere Kenntnis der Ausgangserzeugung erm(cid:246)glicht; des weiteren wurde beschlossen, die Kontrollen bei den M(cid:252)hlen, insbesondere durch die Einf(cid:252)hrung des automatischen Verwiegens der Oliven, zu intensivieren und die Bestimmung des erzeugten Oliven(cid:246)ls zu kontrollieren. Schlie(cid:223)lich verst(cid:228)rkt die Kommission in Zusammenarbeit mit den Erzeugermitgliedstaaten die Kontrollen auf allen Ebenen des Sektors und tr(cid:228)gt daf(cid:252)r Sorge, da(cid:223) die Vorschriften (cid:252)ber die Menge und die Qualit(cid:228)t des erzeugten Oliven(cid:246)ls eingehalten werden. (2000/C 225 E/066) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2177/99 von Monica Frassoni (Verts/ALE) an die Kommission (29. November 1999) Betrifft: Immobilienspekulation in Is Arenas Das zur Ortschaft Is Arenas (Oristano, Sardinien) geh(cid:246)rende Naturschutzgebiet wird in der Liste der Gebiete von unionsweiter Bedeutung im Netz Natur 2000 (Bioitaly) gem(cid:228)(cid:223) der Habitat-Richtlinie 92/43 (1) unter der Nr. ITB002228 aufgef(cid:252)hrt und wurde 1995 von LIFE-Natura finanziert. Diese Zone, ein bedeutender K(cid:252)stenwald mit Sandd(cid:252)nen, unterliegt au(cid:223)erdem folgenden nationalen bzw. regionalen Vorschriften: Landschaftsschutzauflagen gem(cid:228)(cid:223) Art. 7 des Gesetzes 1497/1939, des Ministerialerlasses 27. 8. 1980 und Art. 1 des Gesetzes 431/1985; Verbot der Umwandlung und Einhaltung des Pflege- und Erhaltungsplans gem(cid:228)(cid:223) k(cid:246)niglicher Gesetzesverordnung 3267/1923 (Neuordnung und Reform der Forst- gesetzgebung); hydrogeologischen Auflagen gem(cid:228)(cid:223) Art. 17 des Gesetzes 215 13. 2. 1993; ferner wird das Gebiet im Vorschlag f(cid:252)r die Ausweisung des regionalen Naturparks von Sinis-Montiferru, Tab. A, im Anhang des Regionalgesetzes 31/89 aufgef(cid:252)hrt. Trotz dieser Schutzauflagen hat die Region Sardinien 1997 eine Programmvereinbarung mit der Firma Is Arenas (cid:252)ber den Bau eines Touristen- und Freizeitkomplexes getroffen, der eine halbe Million m2 Betonarbeiten umfa(cid:223)t, wovon 222 900 bereits verwirklicht werden; sie hat verschiedene Genehmigungen f(cid:252)r landschaftliche Ver(cid:228)nderungen erteilt, denen bereits etwa 10 000 B(cid:228)ume zum Opfer gefallen sind. Das gesamte Projekt, das ein Feriendorf f(cid:252)r mehr als 6 000 Menschen mit entsprechendem Wegenetz, Golfpl(cid:228)tzen und anderen Einrichtungen umfassen soll, wurde keiner Umwelt- vertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung gem(cid:228)(cid:223) den Richtlinien 85/337/EWG (2) und 97/11/EG (3) unterzogen. Der Gerichts- hof hat k(cid:252)rzlich befunden, da(cid:223) Mitgliedstaaten bei Projekten, die in Anhang II der oben genannten Richtlinien aufgef(cid:252)hrt werden (cid:129) und das Projekt in Is Arenas ist diesem Anhang zuzuordnen (cid:129), nicht befugt sind, ein solches Projekt von der UVP auszunehmen, wenn seine Umweltauswirkungen erheblich sind, insbesondere aufgrund der Art, des Umfangs und des Standorts (4). 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/67 Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) diese Entscheidungen mit den Schutz vereinbar sind, den sie dem Gebiet durch Aufnahme in das Netz Natur 2000 gew(cid:228)hren wollte? Wird mit diesem Projekt nicht die gemeinschaftliche finanzielle Anstrengung von LIFE-Natura zur F(cid:246)rderung einer nachhaltigen Entwicklung dieses Gebietes zunichtegemacht? Werden die Verpflichtungen, die sich aus den UVP-Richtlinien ergeben (cid:129) auch im Lichte des oben erw(cid:228)hnten Urteils des Gerichtshofes (cid:129) eingehalten? Werden seitens der Strukturfonds Vorhaben kofinanziert, die in besagter Programmvereinbarung vorgesehen werden? Wenn ja, in welcher H(cid:246)he und in bezug auf welche spezifischen Ma(cid:223)nahmen? (1) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992, S. 7. (2) ABl. L 175 vom 5. 7. 1985, S. 40. (3) ABl. L 73 vom 14. 3. 1997, S. 5. (4) Urteil C-435/97 vom 16. 9. 1999. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (20. Januar 2000) Die Kommission wurde bereits auf den Fall, auf den sich die Frau Abgeordnete bezieht, aufmerksam gemacht. Er betrifft ein Projekt f(cid:252)r den Bau eines Feriendorfes, das in den Anwendungsbereich der Richtlinie 85/337/EWG des Rates vom 27. Juni 1985 (cid:252)ber die Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung bei bestimmten (cid:246)ffentlichen und privaten Projekten fallen und betr(cid:228)chtliche Auswirkungen auf bestimmte vorgeschlagene Gebiete von gemeinschaftlichem Interesse (gem(cid:228)(cid:223) Richtlinie 92/43/EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der nat(cid:252)rlichen Lebensr(cid:228)ume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen) sowie besondere Schutzgebiete (gem(cid:228)(cid:223) Richtlinie 79/409/EWG des Rates vom 2. April 1979 (cid:252)ber die Erhaltung der wildlebenden Vogelarten (1)) haben soll. Die Kommission wartet auf die von den italienischen Beh(cid:246)rden erbetenen schriftlichen und detaillierten Angaben. Diese Informationen sind notwendig, um den Fall bewerten zu k(cid:246)nnen. Die Kommission wird die erforderlichen Schritte ergreifen, damit die gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften eingehalten werden. Das Projekt wird nicht im Rahmen der Strukturfonds kofinanziert. (1) ABl. L 103 vom 25. 4. 1979. (2000/C 225 E/067) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2182/99 von Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) an die Kommission (19. November 1999) Betrifft: CO2-Emissionen in Portugal Auf der Konferenz (cid:252)ber Klimaver(cid:228)nderungen von Kyoto hat Portugal 1997 angesichts seines wirtschaft- lichen R(cid:252)ckstands das Recht ausgehandelt, seine CO2-Emissionen bis zum Jahr 2012 gegen(cid:252)ber 1990 um 40 % zu erh(cid:246)hen. W(cid:228)hrend sich die meisten L(cid:228)nder der Europ(cid:228)ischen Union somit bereit erkl(cid:228)rten, ihren Aussto(cid:223) von Treibhausgasen zu verringern, erhielt Portugal als einziges Land der EU das Recht, den Aussto(cid:223) dieser Gase zu erh(cid:246)hen. In der vergangenen Woche wurde jedoch eine umfassende Studie (cid:252)ber die wichtigsten Emissionsquellen von Treibhausgasen ver(cid:246)ffentlicht, die von der Gruppe f(cid:252)r Umweltsystemanalysen der Universidade Nova Lissabon durchgef(cid:252)hrt wurde. Diese Studie gelangte zu dem Ergebnis, da(cid:223) Portugal seine CO2-Emissionen gegen(cid:252)ber 1990 bereits um 34 % erh(cid:246)ht hat und bis zum Jahr 2002 um 62 % gegen(cid:252)ber 1990 erh(cid:246)hen wird. Dies ist weit mehr als die zul(cid:228)ssige bereits sehr gro(cid:223)z(cid:252)gige Erh(cid:246)hung um 40 % (bis 2012). Kann die Kommission angesichts der ernsten Lage umgehend die folgenden Fragen beantworten: 1. Wie lauten die neuesten Werte, die der Kommission (cid:252)ber den Aussto(cid:223) von Treibhausgasen in Portugal vorliegen? 2. Welche konkreten Ma(cid:223)nahmen hat die portugiesische Regierung getroffen, um den Aussto(cid:223) von Treibhausgasen zu kontrollieren und zu verringern?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2209/99 von Richard Corbett (PSE) an die Kommission. Strukturfondsmittel pro Kopf.

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU statistics
Luxembourg
Structural Funds

text: C 280 E/18 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 bereits erw(cid:228)hnt wurde, hat die Kommission diese Frage mit der griechischen Regierung er(cid:246)rtert und keine Anhaltspunkte f(cid:252)r eine etablierte und fortgesetzte Verwaltungspraxis der griechischen Versicherungsauf- sichtsbeh(cid:246)rden feststellen k(cid:246)nnen, die dem griechischen Versicherungsrecht oder den gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften f(cid:252)r Versicherungen zuwiderl(cid:228)uft. Bez(cid:252)glich der vom Herrn Abgeordneten angesprochenen Zulassung der Versicherungsunternehmen zur amtlichen B(cid:246)rsennotierung sieht die Richtlinie 79/279/EWG des Rates vom 5. M(cid:228)rz 1979 zur Koordinie- rung der Bedingungen f(cid:252)r die Zulassung von Wertpapieren zur amtlichen Notierung an einer Wert- papierb(cid:246)rse eine solche Situation nicht ausdr(cid:252)cklich vor. Punkt I. 1 des der Richtlinie beigef(cid:252)gten Schemas A, das die Bedingungen f(cid:252)r die Zulassung von Aktien zur amtlichen Notierung an den Wert- papierb(cid:246)rsen aufstellt (5) enth(cid:228)lt jedoch folgende allgemeine Verpflichtung: (cid:132)Die Gesellschaft mu(cid:223) sowohl hinsichtlich ihrer Gr(cid:252)ndung als auch ihres satzungsm(cid:228)(cid:223)igen Funktionierens den Gesetzen und Verordnun- gen entsprechen, denen sie unterliegt(cid:147). Die Richtlinie 84/641/EWG des Rates vom 10. Dezember 1984, die die erste Richtlinie (73/239/EWG) des Rates zur Koordinierung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften betreffend die Aufnahme und Aus(cid:252)bung der T(cid:228)tigkeit der Direktversicherung (mit Ausnahme der Lebensversicherung) (6) insbesondere bez(cid:252)glich der touristischen Beistandsleistung (cid:228)ndert, wurde in Griechenland mit dem Pr(cid:228)sidialerla(cid:223) DP 103/1990 vom 22. 3. 1990, ge(cid:228)ndert durch DP 225/1196, umgesetzt. Die Kommission untersucht jedoch, ob andere Vorschriften als das griechische Versicherungsrecht die in einem anderen Mitgliedstaat entsprechend den Versicherungsrichtlinien vorschriftsm(cid:228)(cid:223)ig zugelassenen Versicherungsunternehmen daran hindern bzw. darin beeintr(cid:228)chtigen k(cid:246)nnen, die Verkehrs-Service-Versicherung in Griechenland auszu(cid:252)ben. Die Kommis- sion ist bereits bei der griechischen Regierung vorstellig geworden und wird erforderlichenfalls das Vertragsverletzungsverfahren nach Artikel 226 EG-Vertrag (ex-Artikel 169) einleiten. (1) ABl. C 27 E vom 29. 1. 2000, S. 161. (2) ABl. L 228 vom 11. 8. 1992. (3) ABl. L 360 vom 9. 12. 1992. (4) ABl. L 374 vom 31. 12. 1991. (5) ABl. L 66 vom 16. 3. 1979. (6) ABl. L 339 vom 27. 12. 1984. (2000/C 280 E/016) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2209/99 von Richard Corbett (PSE) an die Kommission (29. November 1999) Betrifft: Strukturfondsmittel pro Kopf In ihrer Antwort auf die schriftliche Anfrage E-1558/99 (1) hat die Kommission erkl(cid:228)rt, da(cid:223) Luxemburg 0,04 % und damit von den 15 Mitgliedstaaten den geringsten Anteil erhalten hat. Wenn sich die Kommission die M(cid:252)he gemacht h(cid:228)tte, die Anfrage zu lesen, so h(cid:228)tte sie gesehen, da(cid:223) sie sich auf den relativen Wohlstand pro Kopf bezogen hat. Kann die Kommission nun die Frage beantworten, ob Luxemburg, der (cid:129) gemessen am Pro-Kopf-Einkommen (cid:129) reichste Mitgliedstaat pro Kopf den h(cid:246)chsten Anteil an Mitteln aus den Strukturfonds erh(cid:228)lt? Wenn ja, wie begr(cid:252)ndet die Kommission dies? (1) ABl. C 170 E vom 20. 6. 2000, S. 34. Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (6. Januar 2000) Im n(cid:228)chsten Programmplanungszeitraum (2000-2006) erh(cid:228)lt Luxemburg j(cid:228)hrlich Strukturfondsmittel in H(cid:246)he von 31,23 Euro je Einwohner (Preise von 1999). Nach der Beihilfeh(cid:246)he je Einwohner steht Luxemburg damit an zw(cid:246)lfter Stelle. Luxemburg erh(cid:228)lt also nicht den h(cid:246)chsten Anteil an Strukturfonds- mitteln


title: EY-Sveitsi-sekakomitean päätös N:o 2/1999, tehty 29 päivänä marraskuuta 1999, käsitteen "alkuperätuotteet" määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen pöytäkirjan n:o 3 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Switzerland
administrative cooperation
agreement (EU)
monetary union
originating product
protocol to an agreement

text: L 323/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 12. 1999 KOMISSIO EY—SVEITSI-SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 2/1999, tehty 29 päivänä marraskuuta 1999, käsitteen ”alkuperätuotteet” määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen pöytäkirjan n:o 3 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/826/EY) SEKAKOMITEA, joka ottaa huomioon 22 päivänä heinäkuuta 1972 Brysselissä allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, ottaa huomioon käsitteen ”alkuperätuotteet” määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä tehdyn pöytäkirjan n:o 3, jäljempänä ’pöytäkirja n:o 3’, ja erityisesti sen 38 artiklan, sekä katsoo, että 1) 2) 3) käsitteen ”alkuperätuotteet” määrittelyä on muutettava, jotta voitaisiin varmistaa sellaisen laajennetun kumulaatiojärjestelmän, joka mahdollistaa Euroopan yhteisön, Puolan, Unkarin, Tšekin, Slovakian, Bulgarian, Romanian, Latvian, Liettuan, Viron, Slovenian, Turkin, Euroopan talousalueen, jäljempänä ’ETA’, Islannin, Norjan ja Sveitsin alkuperäainesten käytön, moitteeton toiminta, valuuttamääriä koskeviin artikloihin olisi suotavaa tehdä muutoksia, jotta euron käyttöönotto voitai- siin ottaa täysin huomioon, ja valmistusmenetelmien kehityksen ja tiettyjen raaka-aineiden pulan huomioon ottamiseksi on korjat- tava pöytäkirjan luetteloa valmistus- ja käsittelytoimista, jotka on tehtävä, jotta ei-alkuperäainekset voivat saada alkuperäaseman, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Muutetaan käsitteen ”alkuperätuotteet” määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä tehty pöytä- kirja n:o 3 seuraavasti: 1) Korvataan 21 ja 26 artiklassa ilmaus ”ecu” ilmauksella ”euro”. 2) Korvataan 30 artikla seuraavasti: ”30 artikla Euroina ilmaistut määrät Viejämaa vahvistaa euroina ilmaistuja määriä vastaavat määrät viejämaan kansallisena valuuttana ja 1. saattaa ne tuojamaiden tietoon Euroopan komission välityksellä. (1) EYVL L 300, 31. 12. 1972, s. 189. 15. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 323/15 Kun määrät ovat suuremmat kuin tuojamaan vahvistamat vastaavat määrät, se hyväksyy ne, jos 2. tuotteet laskutetaan viejämaan valuuttana. Jos tuotteet laskutetaan EY:n jäsenvaltioiden tai jonkin muun 3 ja 4 artiklassa tarkoitetun maan valuuttana, tuojamaa hyväksyy asianomaisen maan ilmoittaman määrän. Kansallisena valuuttana käytettävät määrät ovat euroina ilmaistavien määrien vasta-arvot kyseisenä 3. kansallisena valuuttana euron lokakuun 1999 ensimmäisen työpäivän kurssin mukaisesti. 4. Sekakomitea tarkastelee yhteisön tai Sveitsin pyynnöstä euroina ilmaistuja määriä ja niiden vasta- arvoja EY:n jäsenvaltioiden ja Sveitsin kansallisina valuuttoina. Tätä tarkastelua suorittaessaan sekako- mitea varmistaa, että kansallisena valuuttana käytettävät määrät eivät pienene, ja harkitsee lisäksi, onko aiheellista säilyttää näiden arvorajojen reaalivaikutus entisellään. Tätä tarkoitusta varten se voi päättää euroina ilmaistujen määrien muuttamisesta. ” 3) Muutetaan liite II seuraavasti: a) korvataan HS-nimikettä 1904 koskeva kohta seuraavasti: ”1904 Viljasta tai viljatuotteista paisutta- malla tai paahtamalla tehdyt elin- tarvikevalmisteet (esim. maissihiuta- leet); vilja (ei kuitenkaan maissi) jyvinä tai jyväsinä tai hiutaleina tai muulla tavalla valmistettuina jyvinä tai ottamatta jauhoja), esikypsennetty tai muulla tavalla valmistettu, muualle kuulu- mattomat jyväsinä (lukuun Valmistus: — nimikkeeseen 1806 kuulu- mattomista aineksista, — jossa kaikkien käytettyjen viljojen hienojen ja jauhojen (paitsi durum- vehnän ja sen johdannais- tuotteiden sekä Zea indu- -lajin maissin) on rata oltava kokonaan tuotet- tuja (1), ja — jossa 17 käytettyjen ryhmän ainesten arvo ei tuotteen ylitä vapaasti tehtaalla -hinnasta 30 % (1) Zea indurata -lajin maissiin sovelletaan poikkeusta 31 päivään joulukuuta 2002. ” b) korvataan HS-nimikettä 2207 koskeva kohta seuraavasti: ”2207 Denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus vähin- tään 80 tilavuusprosenttia; dena- roitu ja muut denaturoidut väkevät alkoho- lijuomat, väkevyydestä riippumatta etyylialkoholi (etanoli) Valmistus: — nimikkeeseen 2207 tai kuulumattomista 2208 aineksista, oltava — jossa kaikkien käytettyjen viinirypäleiden tai viiniry- päleistä saatujen ainesten kokonaan on jos kaikki tuotettuja tai muut ainekset ovat jo alkuperätuotteita, käytetyn arrakin osuus voi olla enintään 5 tilavuus- prosenttia” käytetyt L 323/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 12. 1999 c) korvataan HS-nimikkeistön 57 ryhmää koskeva kohta seuraavasti: ”57 ryhmä ja muut Matot tekstiiliainetta: — neulahuopaa lattianpäällysteet — muuta huopaa — muuta tekstiiliainetta Valmistus (1): — luonnonkuiduista, tai — kemiallisista aineista taik- ka tekstiilimassasta Kuitenkin: — nimikkeen 5402 polypro- peenifilamenttia, tai — nimikkeen 5503 tai 5506, polypropeenikuituja, taikka — nimikkeen 5501 polypro- peenifilamenttitouvia, joissa jokainen yksittäinen filamentti tai kuitu on alle 9 desitexiä, saa käyttää, jos niiden arvo ei ylitä 40:tä % tuotteen vapaasti tehtaalla -hinnasta Juuttikangasta pohjana saa käyttää Valmistus (1): — karstaamattomista, kam- paamattomista tai muuten kehruuta varten käsittele- mättömistä luonnonkui- duista, tai — kemiallisista aineista taik- ka tekstiilimassasta Valmistus (1): — kookoskuitu- tai juuttilan- gasta, — synteetti- tai muuntokui- tufilamenttilangasta, — luonnonkuiduista, tai — karstaamattomista, kam- paamattomista tai muuten kehruuta varten käsittele- mättömistä katkotuista tekokuiduista Juuttikangasta pohjana saa käyttää (1) Katso tekstiiliaineiden sekoituksista valmistettuja tuotteita koskevat erityisedellytykset 5 alkuhuomautuksessa. ” d) korvataan HS-nimikettä 8401 koskeva kohta seuraavasti: ”ex 8401 Ydinpolttoaine-elementit jossa Valmistus, kaikki käytetyt ainekset luokitellaan eri kuin nimikkeeseen tuote (1) arvo Valmistus, jossa kaik- kien käytettyjen aines- ei ten ylitä tuotteen 30:tä % tehtaalla vapaasti -hinnasta (1) Sääntöä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2005”. 15. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 323/17 e) lisätään HS-nimikkeitä 9606 ja 9612 koskevien kohtien väliin seuraava: ”9608 täytekynät Kuulakärkikynät; huopa-, kuitu- tai muulla huokoisella kärjellä varus- ja niiden tetut kynät; kaltaiset kynät; monistuskynät; lyijytäytekynät; kynänvarret, kynän- pitimet ja niiden kaltaiset pitimet; edellä mainittujen tavaroiden osat ja pidikkeet), muut (myös hylsyt kuin nimikeeseen 9609 kuuluvat jossa Valmistus, kaikki käytetyt ainekset luokitellaan eri nimikkeeseen kuin tuote. Saman nimikkeen kynänteriä ja niiden kärkiä saa kuitenkin käyttää” Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000. 2 artikla Tehty Brysselissä 29 päivänä marraskuuta 1999. Sekakomitean puolesta Puheenjohtaja Fabricio BARBASO


title: WRITTEN QUESTION E-2198/99 by José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) to the Commission. AL-Invest Programme.

eurovoc_concepts:
EU programme
Latin America
inter-company cooperation

text: 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/33 The Commission has publicly made clear that the highest premium is given to merit and that balanced representation of all nationalities of the Union at all levels of the institution(cid:146)s staff hierarchy is essential in order to reflect the cultural richness and the cohesion of the multinational public service of the Union. Any serious, lasting imbalance affecting any particular nationality must therefore be avoided. The Commission can reassure the Honourable Members of its determination to ensure that the process of European integration is fair and transparent. (2000/C 303 E/028) WRITTEN QUESTION E-2198/99 by JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) to the Commission (29 November 1999) Subject: AL-Invest Programme The European Parliament has received various complaints concerning the operation of the AL-INVEST Programme over recent years. On each occasion the Commissioner responsible has been informed. On 23 September the LAADC committee approved a new financial framework for this programme for the next five years. Will the Commission confirm whether organisations representing the European private sector and the other economic operators which co-finance the programme were consulted when this programme was being drawn up in order to try to rectify the shortcomings identified in its implementation? (2000/C 303 E/029) WRITTEN QUESTION E-2199/99 by JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) to the Commission (29 November 1999) Subject: AL-Invest Programme Will the Commission itself (rather than the technical secretariat) provide information with a view to establishing a constructive dialogue with programme users in order to simplify and improve the way the programme operates at present? (2000/C 303 E/030) WRITTEN QUESTION E-2200/99 by JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) to the Commission (29 November 1999) Subject: AL-Invest Programme Will the Commission provide details of cases in recent years where payments of EU contributions already committed have been made after the 60-day time limit laid down in the rules governing administration of the programme? Is the Commission aware of the problems caused to the programme operators by the delays in payments? How does the Commission intend to compensate them?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2173/99 di Salvador Jové Peres (GUE/NGL) alla Commissione. Scorte di olio d'oliva.

eurovoc_concepts:
economic forecasting
economic statistics
olive oil
olive-growing
statistical method
stock
storage of food

text: 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/65 Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (26 gennaio 2000) La legge 50/1985 sugli incentivi regionali e la sua regolamentazione d(cid:146)applicazione costituiscono un regime di aiuti di Stato a finalit(cid:224) regionale compatibile con il mercato comune, regime autorizzato dalla Commissione, N-38/87, il 1o giugno 1987. Si tratta di uno strumento inteso ad incentivare finanziariamente gli investimenti produttivi in determinati in modo da favorire una settori e in talune regioni della Spagna, con un(cid:146)intensit(cid:224) d(cid:146)aiuto selettiva, distribuzione equilibrata delle attivit(cid:224) economiche sul territorio dello Stato. Quanto al progetto di investimento «Colisur 2000. Sociedad Limitada», oggetto dell(cid:146)interrogazione formulata dall(cid:146)onorevole parlamentare, tanto per il settore cui appartiene, (il settore agroindustriale del lino), quanto per la regione in cui Ł situata (Castiglia (cid:129) La Mancia) e per l(cid:146)intensit(cid:224) dell(cid:146)aiuto (17 % dei costi), il regime di aiuti in questione pare essere, «a priori», una disciplina adeguata per il suo sostegno. PoichØ il progetto prevede la trasformazione di prodotti agricoli, Ł evidente che, oltre ai requisiti cui debbono risponderei progetti relativi alle rimanenti attivit(cid:224) economiche, tale investimento deve rispettare gli «Orientamenti per gli aiuti di Stato relativi agli investimenti nel settore della trasformazione e della commercializzazione dei prodotti agricoli» (1) e, di conseguenza, il criterio di scelta per il settore del lino di cui al punto 2. 12 dell(cid:146)allegato alla decisione della Commissione 94/173/CE, del 22 marzo 1994, che fissa i criteri di scelta relativamente agli investimenti destinati a migliorare le condizioni di trasformazione e di commercializzazione dei prodotti agricoli e silvicoli e che abroga la decisione 90/342/CEE (2). Spetta allo Stato membro stesso ed alle regioni (cid:129) nell(cid:146)ambito delle rispettive competenze (cid:129) occuparsi della gestione di tale regime di aiuti di Stato, compresa l(cid:146)analisi dei singoli progetti e la selezione di quelli il contenuto dei ritenuti piø meritevoli. Di conseguenza, singoli progetti che beneficiano di una sovvenzione in virtø di detto regime. la Commissione non conosce nei particolari Tuttavia, il processo di selezione previsto dalla regolamentazione d(cid:146)applicazione, gi(cid:224) citata, della legge 50/1985 (che Ł stata comunicata alla Commissione nel corso della procedura di autorizzazione) dovrebbe consentire di assegnare la totalit(cid:224) degli aiuti a progetti d(cid:146)investimento che soddisfino alle condizioni imposte dalla legislazione nazionale e comunitaria di applicazione e, nel caso di «Colisur 2000, S. L. » anche al relativo criterio di scelta. la Commissione, qualora dalle informazioni pervenutele su un particolare investimento In ogni caso, dovesse risultare che le condizioni del regime di aiuti autorizzato non sono state rispettate, adotterebbe le misure previste dalla procedura di cui al regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalit(cid:224) di applicazione dell(cid:146)articolo 93 del trattato CE (3). (1) GU C 29 del 2. 2. 1996, pag. 4. (2) GU L 79 del 23. 3. 1994, pag. 31. (3) GU L 83 del 27. 3. 1999, pag. 1. (2000/C 225 E/065) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2173/99 di Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Scorte di olio d(cid:146)oliva La revisione delle scorte di olio d(cid:146)oliva ha fatto s(cid:237) che esse vengano ridotte in Italia a circa il 50 % di quelle inizialmente previste e in Grecia a circa il 30 %. A cosa attribuisce la Commissione questa enorme riduzione? Intende procedere anche a una ridefinizione al ribasso della produzione prevista per entrambi i paesi? Dal momento che la futura OCM si baser(cid:224) sull(cid:146)affidabilit(cid:224) delle statistiche, quali misure ha adottato e adotter(cid:224) la Commissione per evitare che tali situazioni si riproducano in futuro e che esse diano vita a una regolamentazione ingiusta e discriminatoria per altri Stati membri? C 225 E/66 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (21 dicembre 1999) Nel quadro delle attivit(cid:224) del comitato economico del Consiglio oleicolo internazionale (COI), gli Stati membri del Consiglio comunicano una serie di dati statistici fra cui quelli relativi alle scorte di riporto. La Comunit(cid:224), in quanto membro del COI, presenta anch(cid:146)essa i dati statistici pertinenti. L(cid:146)onorevole parlamentare Ł senz(cid:146)altro al corrente del fatto che la Comunit(cid:224) ha espresso una riserva sui dati statistici del COI, a partire dalla campagna 1993/1994. Tale riserva era motivata, fra l(cid:146)altro, dalla scarsa attendibilit(cid:224) dei dati relativi al bilancio comunitario. Nell(cid:146)ottantunesima sessione del COI la Comunit(cid:224), dopo aver effettuato un considerevole lavoro di revisione sull(cid:146)attendibilit(cid:224) dei dati, ha presentato i dati statistici che a suo parere rispecchiavano piø fedelmente la realt(cid:224); ci(cid:242) ha consentito di togliere la riserva sui dati del COI. La revisione riguardava diverse campagne e i dati statistici del bilancio relativi ai vari Stati membri produttori sono stati adeguati ogni qual volta ci(cid:242) si sia rivelato necessario, segnatamente per i dati relativi al consumo, alle scorte ed alla produzione da considerarsi immessa sul mercato. Le quantit(cid:224) sovvenzionate possono variare, soprattutto in quanto esse comportano anche un quantitativo calcolato per il pagamento dei piccoli produttori. Dopo aver effettuato questa indispensabile revisione dei dati relativi alle campagne passate, la Commissione ha adottato una serie di misure intese a rendere i dati piø attendibili anche in futuro. Fra le misure di maggior rilievo ricordiamo l(cid:146)elaborazione di un metodo obiettivo di calcolo della resa degli alberi in olive, che contribuir(cid:224) ad una migliore conoscenza della produzione a monte, il rafforzamento dei controlli presso i frantoi, soprattutto con l(cid:146)introduzione della pesatura automatica delle olive, e il controllo della destinazione dell(cid:146)olio di oliva prodotto. La Commissione rafforza infine, con la collaborazione degli Stati membri produttori, i controlli in ogni fase della filiera oleicola ed assicura il rispetto della normativa sia per quanto riguarda la quantit(cid:224) che la qualit(cid:224) dell(cid:146)olio di oliva prodotto. (2000/C 225 E/066) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2177/99 di Monica Frassoni (Verts/ALE) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Speculazione immobiliare a Is Arenas La zona protetta in localit(cid:224) Is Arenas (Oristano, Sardegna) Ł censita nell(cid:146)elenco dei siti di importanza comunitaria della Rete Natura 2000 (Bioitaly) con il codice sito ITB002228 ai sensi della direttiva Habitat 92/43 (1) ed Ł stata finanziata dal LIFE-Natura nel 1995. Tale zona, un bosco costiero di dune sabbiose di grande importanza, Ł inoltre sottoposta ai seguenti vincoli nazionali o regionali: vincolo paesaggistico ai sensi dell(cid:146)art. 7 della legge 1497/1939 del Decreto Ministeriale 27. 8. 1980 e dell(cid:146)art. 1 della legge 431/1985; vincolo di trasformazione e rispetto del piano di coltura e conservazione ai sensi del Regio Decreto Legge 3267/1923 (Riordinamento e riforma della legislazione in materia di boschi); vincolo idrogeologico si sensi dell(cid:146)art. 17 della legge 215 13. 2. 1993; zona ricadente nella proposta di perime- trazione del Parco Naturale regionale del Sinis-Montiferru, tab. A, allegata alla legge regionale 31/89. la Regione Sardegna ha siglato nel 1997 un Accordo di Nonostante questi vincoli di protezione, Programma con la societ(cid:224) Is Arenas per la realizzazione di un complesso ricettivo-turistico di mezzo milione di mc. di cemento, di cui 222. 900 mc in corso di realizzazione, ed ha rilasciato diversi nullaosta paesaggistici che hanno comportato un primo abbattimento di circa 10. 000 alberi. L(cid:146)intero progetto, che dovrebbe comportare un villaggio turistico-residenziale per oltre 6. 000 persone con annessa infrastruttura viaria, campi da golf ed altre attrezzature, non risulta essere stato sottoposto ad una valutazione di impatto ambientale ai sensi delle direttive 85/337/CEE (2) e 97/11/CE (3). La Corte di giustizia ha recentemente statuito che nel caso di opere elencate nell(cid:146)Allegato II delle direttive sopra menzionate, e le opere previste ad Is Arenas sono iscrivibili a quest(cid:146)allegato, uno Stato membro non ha il potere di dispensare o sottrarre un progetto alla procedura di VIA, qualora il suo impatto ambientale sia notevole, segnatamente per la sua natura, dimensione od ubicazione (4)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2299/99 af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen. Konkurrenceforvridende skattebestemmelser i EU.

eurovoc_concepts:
EU Member State
business location
economic activity
restriction on competition
tax incentive

text: C 219 E/144 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 (cid:129) i forbindelse med fremme af et m(cid:230)rke, som over for forbrugerne kan tjene som garanti for, at et produkt er fremstillet af arbejdstagere med rettigheder, som bidrager til en mere ligelig og b(cid:230)redygtig udvikling i WTO(cid:146)s medlemslande, og som beskytter intellektuelle ejendomsrettigheder og dermed bidrager til at bek(cid:230)mpe svig inden for dette og andre omr(cid:229)der? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pascal Lamy (20. december 1999) Kommissionen er helt p(cid:229) det rene med vanskelighederne i F(cid:230)llesskabets tekstil- og bekl(cid:230)dningssektor. Med ikrafttr(cid:230)delsen af Verdenshandelsorganisationens (WTO(cid:146)s) aftale om tekstilvarer og bekl(cid:230)dningsgenstande er der indledt en proces for gradvis liberalisering, som vil fłre til en fuldst(cid:230)ndig afskaffelse af kvantitative importrestriktioner WTO-medlemmerne indbyrdes den 1. januar 2005. Det er Kommissionens opfattelse, at som forberedelse til denne begivenhed vil det for denne sektor v(cid:230)re p(cid:229)kr(cid:230)vet at skabe forhold, som giver F(cid:230)llesskabets industri lige adgang til tredjelandes markeder. Det vil s(cid:229)ledes blive nłdvendigt at angribe de talrige toldm(cid:230)ssige og ikke-toldm(cid:230)ssige barrierer for F(cid:230)llesskabets eksport p(cid:229) mange handelspartneres markeder. I sin meddelelse (1) til R(cid:229)det om den nye runde af handels- forhandlinger redegjorde Kommissionen for en alsidig tilgang til toldaspektet, navnlig med henblik p(cid:229) harmonisering af tarifstrukturer og fjernelse af toldtoppe. Der peges desuden p(cid:229) kravet om at angribe ikke- toldm(cid:230)ssige hindringer. Kommissionen mener, at frivillige ordninger for fremme af m(cid:230)rkning af tekstilvarer, som identificerer produkter, der er fremstillet under overholdelse af sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder, kan hj(cid:230)lpe til at bevidstgłre offentligheden og hj(cid:230)lpe forbrugerne i deres valg af produkt. Initiativet for bek(cid:230)mpelse af svig i tekstilsektoren (TAFI) blev truffet til at imłdeg(cid:229) dette alvorlige problem, og i tilf(cid:230)lde, hvor der er mistanke om uredelige forhold, foretager Det Europ(cid:230)iske Kontor for Bek(cid:230)mpelse af Svig (OLAF) en indg(cid:229)ende undersłgelse. Hvad ang(cid:229)r beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder i sektoren, har Kommissionen ladet udarbejde en h(cid:229)ndbog i, hvordan producenterne kan sikre sig passende beskyttelse mod forfalskning. Kommissionen forelagde desuden den 22. juni 1999 et (cid:230)ndret forslag til en r(cid:229)dforord- ning om EF-młnstre (2). Det vil kunne anspore til innovation og bidrage til at forhindre forfalskninger og piratkopiering gennem beskyttelse af industrimłnstre, herunder tekstilmłnstre, p(cid:229) hele det indre marked. Kommissionen mener, at ovenn(cid:230)vnte politik og foranstaltninger er nłdvendige til at sikre den europ(cid:230)iske tekstil- og bekl(cid:230)dningsindustri redelige handelsforhold, hvor den til fulde kan udnytte sine komparative fordele og sin konkurrencepotentiel. (1) (2) KOM(1999) 331 endelig udg. KOM(1999) 310 endelig udg. (2000/C 219 E/181) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2299/99 af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Kommissionen (29. november 1999) Om: Konkurrenceforvridende skattebestemmelser i EU Kan Kommissionen bekr(cid:230)fte, at en arbejdsgruppe af tjenestem(cid:230)nd i Kommissionen i en r(cid:230)kke medlems- stater har fundet i alt 60 skattebestemmelser, der er konkurrenceforvridende? Er det korrekt, at Nederlandene i denne rapport fłrer med 9 kritiserede bestemmelser p(cid:229) dette omr(cid:229)de? Hvilke 9 bestemmelser er der tale om? 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/145 Er det ogs(cid:229) korrekt, at der i Tyskland, Frankrig, Italien og Storbritannien (alts(cid:229) i de store medlemsstater) ikke er fundet Øn eneste konkurrenceforvridende bestemmelse? Finder Kommissionen ikke dette m(cid:230)rk- v(cid:230)rdigt, og hvad er (cid:229)rsagen til denne vurdering? Hvad mener Kommissionen om denne tjenestemandsrapport, og hvorn(cid:229)r frems(cid:230)tter Kommissionen sin egen politiske vurdering? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (20. december 1999) Gruppen vedrłrende en Adf(cid:230)rdskodeks (Erhvervsbeskatning) blev nedsat af R(cid:229)det (Ecofin) den 9. marts 1998. Efter f(cid:230)lles overenskomst blev den britiske Paymaster General Dawn Primarolo udpeget til at lede gruppen i en periode p(cid:229) to (cid:229)r. Gruppens hovedopgave har v(cid:230)ret at vurdere skatteforanstaltninger, der falder ind under adf(cid:230)rdskodeksen for erhvervsbeskatning, som R(cid:229)det og repr(cid:230)sentanterne for medlemsstaterne vedtog den 1. december 1997. Kodeksen vedrłrer skatteforanstaltninger, som i v(cid:230)sentlig grad p(cid:229)virker eller kan p(cid:229)virke placerin- gen af erhvervsvirksomhed i F(cid:230)llesskabet, og alle medlemsstaterne har frit kunnet drłfte og kommentere andre medlemsstaters skatteforanstaltninger, som eventuelt falder ind under adf(cid:230)rdskodeksen. Alle medlemsstaterne og Kommissionen er repr(cid:230)senteret p(cid:229) hłjt plan i denne gruppe, som fremlagde sin slutrapport for R(cid:229)det (Ecofin) den 29. november 1999. R(cid:229)det vedtog, at gruppens arbejde skulle v(cid:230)re fortroligt, og det ville ikke v(cid:230)re passende for Kommissionen at kommentere enkeltheder i rapporten eller s(cid:230)rlige aspekter af gruppens arbejde. (2000/C 219 E/182) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2312/99 af Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Miljłkatastrofen i Kymi-floden P(cid:229) bunden af den fjerde stłrste flod i Finland, Kymijoki, findes ifłlge en undersłgelse fra Finlands Miljłagentur 16-21 kg. dioxiner og furaner. Koncentrationerne af PCDF-sammens(cid:230)tninger overstiger mindst ti gange de fastsatte gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier. Dioxiner og furaner er kr(cid:230)ftfremkaldende stoffer, der udgłr en s(cid:230)rlig risiko, hvis de kommer ind i fłdek(cid:230)den. Dioxiner og furaner er aktive i bl. a. cellekernerne, hvor de kan for(cid:229)rsage (cid:230)ndringer i arveanl(cid:230)g. I Finland er man ved at forberede Kymi-flodens kanalisering. Den mudderopgravning, som kanaliseringen kr(cid:230)ver, og den propelslipstrłm fra den eventuelt kommende skibstrafik ville skabe bev(cid:230)gelse i bundfaldet, der vil bevirke, at dioxiner og furaner vil strłmme ud i Den Finske Bugt og dermed v(cid:230)re til fare for miljłet i hele (cid:216)stersłen. Er Kommissionen klar over dette problem, og i bekr(cid:230)ftende fald, hvad kan den głre i henhold til EU-traktaterne for at forhindre en miljłkatastrofe? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (13. januar 2000) Kommissionen ved godt, at der er sedimenter i (cid:216)stersłen, som indeholder store m(cid:230)ngder af dioxin. Det er derfor ikke overraskende, at sedimenterne i de floder og elve, der lłber ud i (cid:216)stersłen, ogs(cid:229) indeholder dioxinkoncentrationer, der er hłjere end gennemsnittet. De s(cid:230)rlige forhold i Kymielven og dioxinkon- centrationerne i dens sedimenter er Kommissionen derimod ikke bekendt med


title: QUESTION ÉCRITE E-2183/99 posée par Niels Busk (ELDR) à la Commission. Comités et groupes de travail dans le secteur juridique.

eurovoc_concepts:
European Union
area of freedom
security and justice
committee (EU)

text: C 26 E/2 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 26. 1. 2001 Les aides accordØes au titre des Fonds structurels sont gØrØes en conformitØ avec la politique de concurrence. Ainsi, des aides peuvent Œtre octroyØes en faveur d(cid:146)investissements, mais pas en tant qu(cid:146)aides au fonctionnement. Il est prØvu des rŁgles particuliŁres pour le soutien aux petites et moyennes entreprises ainsi que des restrictions en termes de domaines Øligibles. En outre, communautaires en matiŁre de gestion et de contr(cid:244)le financier. les Fonds sont soumis (cid:224) une gestion dØcentralisØe conformØment aux rŁgles nationales et les (cid:201)tats membres ont En ce qui concerne les actions bØnØficiant d(cid:146)un soutien des Fonds structurels, reconnu que la promotion de nouveaux investissements productifs constitue une prioritØ, en vue de gØnØrer des revenus et de nouveaux emplois dans les rØgions dØfavorisØes. Enfin, pour optimaliser les effets des interventions Fonds structurels, les (cid:201)tats membres ont dØcidØ de fixer les rØgions respectives peuvent bØnØficier. Ces des dispositions relatives au type d(cid:146)assistance dont dispositions empŒchent qu(cid:146)un financement au titre de l(cid:146)objectif 2 (dont le Danemark a bØnØficiØ de 1994 (cid:224) 1999 dans les rØgions du Nord Jutland et de Lolland) soit utilisØ pour cofinancer des investissements dans des infrastructures de l(cid:146)enseignement primaire, parce que les rØgions relevant de l(cid:146)objectif 2 sont dØj(cid:224) relativement bien ØquipØes (cid:224) cet Øgard. Les infrastructures de l(cid:146)enseignement primaire ne peuvent donc faire l(cid:146)objet d(cid:146)un cofinancement par les Fonds structurels que dans les rØgions les plus dØfavorisØes de la CommunautØ (rØgions relevant de l(cid:146)objectif 1). (2001/C 26 E/002) QUESTION (cid:201)CRITE E-2183/99 posØe par Niels Busk (ELDR) (cid:224) la Commission (29 novembre 1999) Objet: ComitØs et groupes de travail dans le secteur juridique La Commission voudrait-elle indiquer quels sont les comitØs, groupes de travail et autres qui existent dans le secteur juridique au niveau de l(cid:146)UE? RØponse donnØe par M. Vitorino au nom de la Commission (3 mars 2000) La Commission croit savoir, aprŁs avoir contactØ l(cid:146)Honorable Parlementaire, que cette question porte sur les comitØs et groupes de travail de la justice et des affaires intØrieures. Les programmes actuels dans le domaine de la justice et des affaires intØrieures (OISIN (1), Falcone (2), STOP (3), Grotius (4) et Odysseus (5)) sont mis en (cid:156)uvre par l(cid:146)intermØdiaire de comitØs gØrØs par la Commission. Ces comitØs trouvent leur base juridique dans les actions communes adoptØes par le Conseil qui Øtablissent les programmes eux-mŒmes. Leur objectif est d(cid:146)assister la Commission dans l(cid:146)exØcution des mesures prØvues par les actions communes. Ils sont composØs d(cid:146)un reprØsentant par (cid:201)tat membre et sont prØsidØs par la Commission. Dans la mesure oø la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire porte sur les comitØs et les groupes de travail constituØs par le Conseil et assistant cette institution, il y a lieu de prØciser que ceux-ci ne relŁvent pas de la compØtence de la Commission, et l(cid:146)Honorable Parlementaire est invitØ (cid:224) poser sa question au Conseil. (1) (2) (3) (4) (5) JO L 7 du 10. 1. 1997. JO L 99 du 31. 3. 1998. JO L 322 du 12. 12. 1996. JO L 287 du 8. 11. 1996. JO L 99 du 31. 3. 1998


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2206/99 υποβολή: Antonio Tajani (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Καταπολέμηση των συνθετικών ναρκωτικών: κοινοτικές πρωτοβουλίες και εφαρμογή του ψηφίσματος του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου.

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction

text: C 219 E/118 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 1. 8. 2000 Ti ske·ptetai na pra·jei h Epitroph· prokeime·noy na ypa·rjei perisso·terh plhrofo·rhsh o·son afora· ton koinvniko· apokleismo· kai thn apo·lyth ftv·xeia; Poiew prvtoboyli·ew skopey·ei na anala·bei h Epitroph· prokeime·noy na katapolemh·sei ayta· ta faino·mena, sy·mfvna me to a·ruro 137 thw Synuh·khw kai lamba·nontaw ypo·ch tiw desmey·seiw poy e·xoyn analhfuei· kata· th dia·rkeia thw Dia·skechw Koryfh·w thw Kopegxa·ghw to 1995 gia thn koinvnikh· ana·ptyjh; Apa·nthsh thw kyri·aw Diamantopoy·loy ej ono·matow thw Epitroph·w (5 Ianoyari·oy 2000) H Epitroph· symfvnei· me to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy sxetika· me th spoydaio·thta tvn e·gkyrvn deiktv·n kai tvn statistikv·n stoixei·vn gia thn eni·sxysh tvn politikv·n kai tvn me·trvn kata· toy koinvnikoy· apokleismoy· kai thw ftv·xeiaw. O koinvniko·w apokleismo·w kai h ftv·xeia ei·nai polydia·stata problh·mata ta opoi·a metaba·llontai me to pe·rasma toy xro·noy kai epome·nvw apaitoy·n synolika· stoixei·a kai dei·ktew oi opoi·oi na ei·nai dynato·n na analyuoy·n se sxe·sh me to xro·no (diaxronikh· ana·lysh). Sta stoixei·a kai stoyw dei·ktew pre·pei epi·shw na lamba·netai ypo·ch h dia·stash toy fy·loy. Se polla· kra·th me·lh kauv·w kai se koinotiko· epi·pedo, gi·nontai prospa·ueiew gia kaly·terh ajiopoi·hsh tvn stoixei·vn poy ypa·rxoyn kauv·w kai gia th belti·vsh tvn stoixei·vn. Meta· th synedri·ash thw oma·daw problhmatismoy· ychloy· epipe·doy thw Koino·thtaw sth Stokxo·lmh ton Ianoya·rio toy 1998 sygkroth·- uhke eidikh· epixeirhsiakh· oma·da. Oi ergasi·ew thw e·xoyn apodv·sei e·na prv·to sy·nolo kateyuynth·rivn grammv·n, poy epikyrv·uhkan se synedri·ash tvn genikv·n dieyuyntv·n tvn eunikv·n statistikv·n yphresiv·n, me sto·xo th belti·vsh tvn statistikv·n stoixei·vn kai tvn deiktv·n gia th ftv·xeia kai ton koinvniko· apokleismo· sta kra·th me·lh, alla· kai se koinotiko· epi·pedo, kai oi opoi·ew tv·ra efarmo·zontai (1). H koinotikh· synergasi·a mporei· na symba·lei apofasistika· prow thn katey·uynsh ayth· kai h·dh e·xoyn ayjhuei· oi ene·rgeiew, alla· ua entatikopoihuoy·n perisso·tero lo·gv tvn ne·vn diata·jevn thw synuh·khw EK (a·ruro 137 prv·hn a·ruro 118). Kata· th dia·rkeia toy 1999, h Epitroph· e·labe me·row se eyrei·ew syzhth·seiw me o·lew tiw endiafero·menew pleyre·w gia thn katapole·mhsh toy koinvnikoy· apokleismoy·, tiw proteraio·thtew kai to fa·sma thw koinotikh·w dra·shw me skopo· thn efarmogh· eno·w te·toioy ei·doyw strathgikh·w. Oi syzhth·seiw ayte·w epibebai·vsan «thn plh·rh symmetoxh· kai koinvnikh· e·ntajh o·lvn tvn ato·mvn sthn koinvni·a» vw uemeliv·dh arxh· miaw pio anektikh·w kai synektikh·w koinvni·aw, o·pvw eja·lloy proe·kyce kai apo· thn pagko·smia dia·skech koryfh·w gia thn koinvnikh· ana·ptyjh to 1995 sthn Kopegxa·gh. H efarmogh· thw strathgikh·w kai thw dra·shw ua apotele·sei proteraio·thta gia to pro·gramma ergasi·aw thw Epitroph·w to 2000. Proble·petai o·ti h strathgikh· kai to pro·gramma ua symperila·boyn ton sto·xo eni·sxyshw thw synergasi·aw sxetika· me ta statistika· stoixei·a kai toyw dei·ktew. Sy·ntoma ua kykloforh·sei apo· thn Epitroph· e·na tey·xow toy periodikoy· «Statistics in focus» me ton ti·tlo «Social exclusion in the Member States» (o koinvniko·w apokleismo·w sta kra·th me·lh). (1) Epitroph· statistikoy· programmatismoy· egg. 98/31/2-11/98. (2000/C 219 E/150) GRAPTH ERVTHSH E-2206/99 ypobolh·: Antonio Tajani (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Katapole·mhsh tvn synuetikv·n narkvtikv·n: koinotike·w prvtoboyli·ew kai efarmogh· toy chfi·smatow toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy Epikratei· kai pa·li sthn Itali·a mega·lh anhsyxi·a gia thn e·ktash thw kyklofori·aw kai thw katana·lvshw tvn synuetikv·n narkvtikv·n poy e·xoyn ple·on katakly·sei thn agora·, plh·ttontaw kyri·vw toyw ne·oyw. Ka·ue xro·no kata·sxontai 180. 000 diski·a toy narkvtikoy· «ecstasy», o de ariumo·w ayto·w antistoixei· mo·no sto 5 % thw synolikh·w katana·lvshw. To 1998 to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio (sto ch·fisma· toy sxetika· me ton e·legxo tvn ne·vn synuetikv·n narkvtikv·n (cid:129) EE C 167 thw 1. 6. 1998) e·uete epeigo·ntvw to pro·blhma poy afora· th diaki·nhsh kai th xrh·sh tvn synuetikv·n narkvtikv·n, zhtv·ntaw apo· ta kra·th me·lh kai apo· thn Epitroph· na sylle·joyn plhrofori·ew gia ta en lo·gv narkvtika·, eidiko·tera de gia tiw syne·peiew kai tiw deyterogenei·w epiptv·seiw toyw, kauv·w kai tiw makropro·uesmew bla·bew poy mporoy·n na prokale·soyn sthn ygei·a, kai na provuh·soyn thn e·reyna prow ayth· thn katey·uynsh. 1. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 219 E/119 To a·ruro 129 thw Synuh·khw toy msterntam proble·pei o·ti h dra·sh thw Koino·thtaw, h opoi·a symplhrv·nei th dra·sh tvn kratv·n melv·n, aposkopei· ston periorismo· tvn blaberv·n epiptv·sevn sthn anurv·pinh ygei·a poy ofei·lontai sth xrh·sh narkvtikv·n, me thn prov·uhsh thw enhme·rvshw kai thw pro·lhchw. Pvw skopey·ei h Epitroph· na pare·mbei prokeime·noy na anako·cei kai na periori·sei drastika· thn paragvgh· kai thn katana·lvsh synuetikv·n narkvtikv·n; (cid:201)xei ele·gjei h Epitroph· ea·n o·ntvw ete·uh se isxy· se o·la ta kra·th me·lh h yfista·menh dieunh·w nomouesi·a gia ton e·legxo tvn synuetikv·n narkvtikv·n; Me poio·n tro·po skopey·ei h Epitroph· na enhmerv·sei toyw eyrvpai·oyw poli·tew, eidiko·tera de toyw ne·oyw, sxetika· me tiw eni·ote ani·atew bla·bew poy prokalei· sthn ygei·a h xrh·sh tvn synuetikv·n narkvtikv·n; H apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (17 Dekembri·oy 1999) H Epitroph· symmeri·zetai thn anhsyxi·a toy k. boyleyth· sxetika· me ta ayjano·mena problh·mata poy projenoy·n ta synuetika· narkvtika·. Sthn pro·sfath anakoi·nvsh· thw stiw 26 Mai(cid:138)oy 1999 sxetika· me to sxe·dio dra·shw thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw gia thn katapole·mhsh tvn narkvtikv·n (2000 (cid:129) 2004) (1), di·netai mega·lh prosoxh· stiw ayjhtike·w ta·seiw o·son afora· th xrh·sh kai thn paragvgh· tvn synuetikv·n narkvtikv·n. H anakoi·nvsh ayth· paroysia·zei o·ti to pro·blhma mporei· na perioristei· me th xrh·sh thw nomouesi·aw• me ene·rgeiew kata· thw paragvgh·w kai laurempori·aw, symperilambanome·nhw thw kaly·terhw synergasi·aw metajy· tvn kratikv·n arxv·n kai thw xhmikh·w biomhxani·aw, idi·vw o·son afora· tiw pro·dromew oysi·ew• me th dieunh· synergasi·a• kai me ene·rgeiew gia ton periorismo· thw zh·thshw me·sv thw plhrofo·rhshw kai me a·llew prolhptike·w proseggi·seiw. Stiw 16 Ioyni·oy 1997, anhsyxv·ntaw o·ti oi diafore·w sth nomouesi·a sxetika· me ta ne·a synuetika· narkvtika· metajy· tvn kratv·n melv·n ua odhgoy·san se keno· dikai·oy kai se problh·mata synergasi·aw kai ele·gxoy, to Symboy·lio eje·dvse thn koinh· dra·sh 97/396/DEY sxetika· me thn antallagh· plhroforiv·n gia thn ajiolo·ghsh tvn kindy·nvn kai ton e·legxo tvn ne·vn synuetikv·n narkvtikv·n (2). Ayth· h koinh· dra·sh kauierv·nei e·na sy·sthma e·gkairhw proeidopoi·hshw me to entopi·zontai kai antalla·ssontai plhrofori·ew sxetika· me ta ne·a synuetika· narkvtika· mo·liw fua·soyn sthn eyrvpai¤kh· agora·, to opoi·o syntoni·zei to Eyrvpai¤ko· Ke·ntro Parakoloy·uhshw Narkvtikv·n kai Tojikomani·aw (EKPNT) kai h Eyrvpai¤kh· Astynomikh· Yphresi·a (Europol). An kai to sy·sthma ayto· proori·zetai kyri·vw gia ton e·legxo thw katana·lvshw kai thw paragvgh·w tvn ne·vn synuetikv·n narkvtikv·n, apotelei· epi·shw shmantiko· kai epi·kairo ergalei·o gia thn taxei·a yioue·thsh strathgikv·n kai drasthrioth·tvn pro·lhchw poy apeyuy·nontai idi·vw stoyw ne·oyw. Me·xri stigmh·w e·xei gi·nei h ajiolo·ghsh toy kindy·noy dy·o synuetikv·n narkvtikv·n, toy MBDB kai toy 4-MTA. Stiw 13 Septembri·oy 1999 to Symboy·lio (3) eje·dvse omo·fvnh apo·fash poy xarakthri·zei to 4-MTA vw oysi·a poy pre·pei na teuei· ypo· e·legxo se o·la ta kra·th me·lh, anafe·rontaw o·ti ta kra·th me·lh lamba·noyn ta aparai·thta me·tra sy·mfvna me thn eunikh· toyw nomouesi·a. Epiple·on, o·la ta kra·th me·lh e·xoyn epikyrv·sei tiw treiw sxetike·w symba·seiw tvn Hnvme·nvn Eunv·n (HE) kai ypoba·lloyn eth·siew ekue·seiw sta HE sxetika· me thn efarmogh· toyw. H Epitroph· den diaue·tei plhrofori·ew sxetika· me opoiadh·pote mh symmo·rfvsh stiw symba·seiw ayte·w. (cid:211)son afora· ta prolhptika· me·tra, h Epitroph· e·xei diorganv·sei kai sygxrhmatodoth·sei treiw eyrvpai¤ke·w ebdoma·dew pro·lhchw tvn narkvtikv·n, poy ei·xan o·lew e·ntona stoixei·a realistikh·w plhrofo·rhshw sxetika· me toyw kindy·noyw kai tiw bla·bew poy prokaloy·ntai apo· thn para·nomh xrh·sh narkvtikv·n. Oi ebdoma·dew toy 1994 kai 1998 h·tan ene·rgeiew poy stre·fontan eidika· kata· thw xrh·shw tvn ne·vn synuetikv·n narkvtikv·n apo· toyw ne·oyw. Epiple·on dhmioyrgh·uhkan orisme·na prolhptika· di·ktya mega·lhw kli·makaw se diakratiko· epi·pedo me thn oikonomikh· eni·sxysh thw Epitroph·w. Polla· apo· ta di·ktya ayta· para·goyn kai diane·moyn plhrofori·ew me th morfh· fylladi·vn h· bibliari·vn kai sto diadi·ktyo. C 219 E/120 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 1. 8. 2000 Sto koinotiko· pro·gramma dra·shw gia thn pro·lhch thw tojikomani·aw (1996-2000) e·xei douei· kai ejakoloyuei· na di·netai proteraio·thta stiw ne·ew ta·seiw o·son afora· th xrh·sh narkvtikv·n kai stoyw ne·oyw kai thn polytojiko- mani·a, o·pvw anafe·retai sta eth·sia progra·mmata dra·shw. (cid:201)xoyn xrhmatodothuei· arketa· progra·mmata poy aposkopoy·n sth belti·vsh tvn meuo·dvn kai praktikv·n gia thn antimetv·pish thw xrh·shw toy ecstasy, tvn amfetaminv·n kai a·llvn synuetikv·n narkvtikv·n. H ne·a strathgikh· thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw kata· tvn narkvtikv·n (2000-2004) poy egkri·uhke apo· to Symboy·lio stiw 6 Dekembri·oy 1999 ypogrammi·zei o·ti o·son afora· ta ne·a synuetika· narkvtika· h kata·stash apaitei· diarkh· egrh·gorsh. (1) COM(1999)239 teliko·. (2) (3) COM(1999)307 teliko·. EE L 167 thw 25. 6. 1997. (2000/C 219 E/151) GRAPTH ERVTHSH E-2210/99 ypobolh·: Gérard Caudron (PSE) prow to Symboy·lio (30 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Trapezika· e·joda gia tiw diasynoriake·w plhrvme·w O ypogra·fvn epiuymei· na ekfra·sei prow to Symboy·lio thn agana·kthsh· toy gia th sta·sh orisme·nvn trapezv·n poy ejakoloyuoy·n na epiba·lloyn skandalvdv·w ychla· e·joda stiw diasynoriake·w plhrvme·w se eyrv·, kai ma·lista me plh·rh kai apara·dekth e·lleich diafa·neiaw. H i·dia h Epitroph· asxolei·tai epistame·nvw me ta problh·mata ayta·, ta opoi·a bla·ptoyn sobara· thn omalh· e·ntajh toy eyrv· sthn kauhmerinh· zvh· tvn politv·n kai poy martyroy·n thn e·lleich politikh·w synei·dhshw ek me·royw tvn trapezikv·n idryma·tvn. (cid:201)tsi, h Epitroph· probai·nei, apo· thn arxh· toy e·toyw, se polya·riumew e·reynew ta apotele·smata tvn opoi·vn den ei·nai idiai·tera ikanopoihtika·. Orisme·new men tra·pezew e·xoyn meiv·sei ta e·joda· toyw, alla· ayte·w apoteloy·n ejaire·seiw. Gia to lo·go ayto· h Epitroph· synexi·zei na dieja·gei aifni·diew e·reynew, o·pvw prin apo· dyo ebdoma·dew stiw Ka·tv Xv·rew, thn Irlandi·a kai to Be·lgio. H e·lleich boy·lhshw toy trapezikoy· tome·a ei·nai katafanh·w o·pvw kai ayth· tvn kratv·n melv·n. Pra·gmati, h odhgi·a 97/5/EK (1) o·son afora· tiw diasynoriake·w metafore·w pistv·sevn, h opoi·a proble·pei th diafa·neia tvn ejo·dvn, e·prepe na ei·xe ensvmatvuei· stiw eunike·w nomouesi·ew prin apo· tiw 14 Aygoy·stoy 1999. En toy·toiw, o·tan ue·lei kanei·w na ma·uei poia eunika· me·tra elh·fuhsan gia thn ensvma·tvsh ayth·, h apa·nthsh tvn kratv·n melv·n ei·nai pantoy· h i·dia: «ta stoixei·a anafora·w den ei·nai diaue·sima»!! Kai o·mvw ta kra·th me·lh ei·xan sth dia·uesh· toyw dy·o xro·nia gia na ensvmatv·soyn thn en lo·gv odhgi·a sto nomouetiko· toyw kauestv·w. H prouesmi·a e·lhje. Kata· syne·peia mporei· na kinhuei· h diadikasi·a gia para·leich. Po·te ta kra·th me·lh skopey·oyn na symmorfvuoy·n prow tiw ypoxrev·seiw poy aporre·oyn apo· to koinotiko· di·kaio; (1) EE L 43 thw 14. 2. 1997, sel. 25. Apa·nthsh (31 Ianoyari·oy 2000) Sy·mfvna me to a·ruro 11 para·grafow 1 thw odhgi·aw 97/5/EK toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy thw 27hw Ianoyari·oy 1997 gia tiw diasynoriake·w metafore·w pistv·sevn, ta kra·th me·lh ue·toyn se isxy· tiw anagkai·ew nomouetike·w, kanonistike·w kai dioikhtike·w diata·jeiw gia na symmorfvuoy·n me thn odhgi·a ayth· to argo·tero e·vw tiw 14 Aygoy·stoy 1999. Enhmerv·noyn ame·svw thn Epitroph· sxetika·. Sy·mfvna me thn para·grafo 2 toy i·dioy a·ruroy, anakoinv·noyn sthn Epitroph· to kei·meno tvn oysivdv·n nomouetikv·n, kanoni- stikv·n kai dioikhtikv·n diata·jevn tiw opoi·ew uespi·zoyn ston tome·a poy die·petai apo· thn paroy·sa odhgi·a. (cid:211)son afora· to sygkekrime·no erv·thma poy ue·tei o ajio·timow boyleyth·w, den empi·ptei stiw armodio·thtew toy Symboyli·oy na sylle·gei ayto· to ei·dow plhroforiv·n. Pra·gmati, dyna·mei toy a·ruroy 211 thw synuh·khw, ei·nai armodio·thta thw Epitroph·w na merimna· gia thn efarmogh· tvn diata·jevn thw synuh·khw kai, dyna·mei toy a·ruroy 226, na lamba·nei ta anagkai·a me·tra ea·n uevrei· o·ti e·na kra·tow me·low den symmorfv·netai prow ypoxrev·seiw poy aporre·oyn apo· th synuh·kh


title: PERGUNTA ESCRITA P-2300/99 apresentada por Rosa Miguélez Ramos (PSE) à Comissão. O futuro da indústria naval europeia.

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
shipbuilding

text: C 303 E/46 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 24. 10. 2000 como equivalentes da manteiga de cacau e que nªo podem ser objecto de tratamento enzimÆtico (uma sØtima gordura, o (cid:243)leo de coco, apenas foi autorizada no fabrico de gelados e de produtos congelados similares). Na posi(cid:231)ªo comum referida no in(cid:237)cio da presente resposta, o Conselho considerou que era necessÆrio simplificar determinadas directivas verticais no dom(cid:237)nio dos gØneros aliment(cid:237)cios a fim de ter exclusiva- mente em conta os requisitos essenciais que os produtos por elas abrangidos devem satisfazer para poderem circular livremente no mercado interno. (cid:192) preocupa(cid:231)ªo de garantir a unicidade do mercado interno junta-se a de fornecer ao consumidor uma informa(cid:231)ªo correcta, neutra e objectiva, alØm da lista dos ingredientes. No tocante (cid:224)s consequŒncias s(cid:243)cio-econ(cid:243)micas para os pa(cid:237)ses produtores de cacau, os servi(cid:231)os da Comissªo, antes da aprova(cid:231)ªo da posi(cid:231)ªo comum pelo Conselho, apresentaram um estudo preliminar sobre o impacto da proposta de directiva nos pa(cid:237)ses produtores de cacau e de gorduras vegetais. Neste estudo preliminar, a Comissªo conclu(cid:237)a que, provavelmente, a directiva proposta nªo teria efeitos negativos nos pa(cid:237)ses em questªo. SerÆ iniciado um segundo estudo para eliminar as incertezas que persistem nesta matØria. Com efeito, relativamente a este mesmo assunto, o Conselho previu, no no 4 do artigo 2o da sua posi(cid:231)ªo comum, que a Comissªo fa(cid:231)a um estudo do impacto da directiva nas economias dos pa(cid:237)ses produtores de cacau e de outras gorduras vegetais alØm da manteiga de cacau, depois da entrada em vigor da directiva em questªo. O Conselho sugere que o senhor Deputado se dirija directamente (cid:224) Comissªo para obter informa(cid:231)ıes mais pormenorizadas sobre o assunto. No que diz mais especialmente respeito (cid:224) pergunta no 3, o Conselho sugere que o senhor Deputado se dirija aos pr(cid:243)prios Estados-membros, visto que nªo cabe ao Conselho dar pormenores sobre as posi(cid:231)ıes individuais. (2000/C 303 E/041) PERGUNTA ESCRITA P-2300/99 apresentada por Rosa MiguØlez Ramos (PSE) (cid:224) Comissªo (29 de Novembro de 1999) Objecto: O futuro da indœstria naval europeia Desde a crise de 1973 os estaleiros europeus sofreram vÆrias reestrutura(cid:231)ıes, que implicaram a perda de postos de trabalho e crises profundas em regiıes cuja prosperidade estava vinculada a esta actividade e (cid:224) sua ac(cid:231)ªo de locomotiva para outros sectores econ(cid:243)micos. A pr(cid:243)pria Comissªo reconhece que os pre(cid:231)os continuam a cair. Os dos navios novos desceram entre 15 % e 31,5 % de Janeiro de 1997 a Mar(cid:231)o de 1999, o que se explica, em grande parte, pelo facto de determinados pa(cid:237)ses asiÆticos, e mais concretamente a Coreia do Sul, venderem os seus produtos com preju(cid:237)zo, sendo os pre(cid:231)os, em alguns casos, inferiores em 30 % aos pre(cid:231)os europeus, alØm de incorporarem subs(cid:237)dios importantes que lhes permitem manter estas prÆticas comerciais de dumping. Para alØm das t(cid:237)midas ac(cid:231)ıes anunciadas pelo Conselho de Ministros da Indœstria do passado dia 9 de Novembro, que medidas de urgŒncia estÆ a Comissªo disposta a tomar em prol dos estaleiros europeus em crise para assegurar a sua sobrevivŒncia? Teve a Comissªo em conta o contexto internacional, dominado pelas prÆticas desleais da Coreia do Sul, quando decidiu exigir a devolu(cid:231)ªo de 18. 451 milhıes de pesetas concedidas como crØditos fiscais ao sector da constru(cid:231)ªo naval em Espanha, por as considerar ajudas do Estado? Que medidas pensa a Comissªo adoptar para salvaguardar os actuais postos de trabalho no sector naval da Uniªo Europeia? Como pensa garantir o futuro de um sector do qual dependem milhares de trabalhadores assalariados? Quais sªo as propostas da Comissªo Europeia para a primeira sØrie de negocia(cid:231)ıes, que se irÆ realizar em Seattle em finais do ano, para proteger a indœstria naval europeia das prÆticas desleais levadas a cabo por pa(cid:237)ses terceiros? 24. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 303 E/47 Resposta dada pelo ComissÆrio Monti em nome da Comissªo (13 de Dezembro de 1999) A Comissªo partilha inteiramente as preocupa(cid:231)ıes do Senhor Deputado quanto (cid:224) situa(cid:231)ªo actual no mercado mundial da constru(cid:231)ªo naval e (cid:224)s dificuldades defrontadas pelos estaleiros comunitÆrios. Contudo, na sua opiniªo, as diversas iniciativas decididas pelo Conselho da Indœstria reunido em 9 de Novembro de 1999 representam um pacote equilibrado de medidas prof(cid:237)cuas que devem ser prosseguidas para sanar o problema da concorrŒncia desleal. A Comissªo continuarÆ a acompanhar de perto a situa(cid:231)ªo de mercado e procederÆ (cid:224) recolha e avalia(cid:231)ªo de todas as informa(cid:231)ıes e elementos de prova compilados em conformi- dade com as conclusıes do Conselho sobre a questªo. ApresentarÆ as suas conclusıes ao Conselho e ao Parlamento logo que necessÆrio, nos termos do artigo 12o do Regulamento (CE) no 1540/98 do Conselho, de 29 de Junho de 1998, que estabelece novas regras de aux(cid:237)lio (cid:224) constru(cid:231)ªo naval (1). Na sequŒncia das conclusıes do Conselho, a Coreia acedeu a participar em discussıes bilaterais abrangendo os sectores e as administra(cid:231)ıes da Comunidade e da Coreia (cid:224) margem de uma reuniªo de um grupo de trabalho da Organiza(cid:231)ªo de Coopera(cid:231)ªo e de Desenvolvimento Econ(cid:243)mico (OCDE), a ter lugar em Paris em meados de Dezembro. AlØm disso, a Comissªo tem vindo a incentivar os Estados-membros a instarem o Fundo MonetÆrio Internacional (FMI) e o Banco Mundial a prosseguirem as averigua(cid:231)ıes quanto (cid:224) plena observ(cid:226)ncia das condi(cid:231)ıes e premissas com base nas quais o pacote de emergŒncia organizado pelo FMI foi atribu(cid:237)do (cid:224) Coreia. No que diz respeito (cid:224)s negocia(cid:231)ıes associadas ao Millennium Round, estas devem ser lan(cid:231)adas e conclu(cid:237)das sob forma de uma iniciativa œnica, no intuito de estabelecer um ponto de equil(cid:237)brio geralmente vantajoso entre os direitos e as obriga(cid:231)ıes para todos os membros da Organiza(cid:231)ªo Mundial de ComØrcio (OMC). Seria dif(cid:237)cil para a Comunidade, na fase actual, identificar a constru(cid:231)ªo naval como um sector espec(cid:237)fico em que defende a adop(cid:231)ªo de regras espec(cid:237)ficas. Nªo obstante, o acordo existente em matØria de subven(cid:231)ıes e medidas de compensa(cid:231)ªo inclui um mecanismo de resolu(cid:231)ªo de lit(cid:237)gios que prevŒ um meio de abordar o problema das subven(cid:231)ıes desleais. Como solicitado pelo Conselho, a Comissªo estÆ preparada para lan(cid:231)ar uma ac(cid:231)ªo ao abrigo da OMC quando forem recolhidos elementos de prova suficientes. No que se refere (cid:224) recente decisªo negativa da Comissªo relativamente aos crØditos fiscais especiais pagos aos estaleiros pœblicos em Espanha, a Comissªo desempenhava a sua obriga(cid:231)ªo de controlar a plena observ(cid:226)ncia das condi(cid:231)ıes inerentes (cid:224)s decisıes de autoriza(cid:231)ªo de aux(cid:237)lio. As actuais dificuldades com que os estaleiros comunitÆrios se defrontam sublinham a necessidade de assegurar que as regras comunitÆrias em matØria de aux(cid:237)lio sejam respeitadas a fim de evitar distor(cid:231)ıes (cid:224) concorrŒncia intracomunitÆria. (1) JO L 202 de 18. 7. 1998. (2000/C 303 E/042) PERGUNTA ESCRITA E-2302/99 apresentada por Brigitte Langenhagen (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Controlos veterinÆrios dos estabelecimentos de prepara(cid:231)ªo e transforma(cid:231)ªo de produtos da pesca e respectivas taxas SerÆ do conhecimento da Comissªo que os controlos veterinÆrios a efectuar, em conformidade com o disposto na Directiva 91/493/CEE (1), em estabelecimentos de prepara(cid:231)ªo e transforma(cid:231)ªo de produtos da pesca sªo, relativamente (cid:224) frequŒncia e ao tipo, levados a efeito de forma diversa, nªo s(cid:243) a n(cid:237)vel da Europa, mas tambØm na Repœblica Federal da Alemanha, de «Land» para «Land»? SerÆ igualmente do conhecimento da Comissªo que o cÆlculo das taxas, bem como o respectivo montante, se processa, ao contrÆrio do que se encontra previsto na Directiva 96/43/CE, de forma consideravelmente diferente, nªo s(cid:243) a n(cid:237)vel da Europa, mas tambØm em cada um dos «L(cid:228)nder» alemªes?


title: QUESTION ÉCRITE E-2207/99 posée par Antonio Tajani (PPE-DE) à la Commission. Démolition de l'ancien théâtre Pacini par la commune de Fucecchio (Florence).

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
heritage protection
historic site
local authority

text: 20. 6. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 170 E/151 (2000/C 170 E/184) QUESTION (cid:201)CRITE E-2207/99 posØe par Antonio Tajani (PPE-DE) (cid:224) la Commission (29 novembre 1999) Objet: DØmolition de l(cid:146)ancien thØ(cid:226)tre Pacini par la commune de Fucecchio (Florence) (cid:192) la suite des dØlibØrations de son conseil municipal nos 42 et 78 de 1997, la commune de Fucecchio (Florence) a approuvØ une modification de son centre historique qui autorise la dØmolition de l(cid:146)ancien thØ(cid:226)tre Pacini, construit en 1700, et son remplacement par un nouveau palais, plus grand et construit en ciment armØ, en cØdant (cid:224) la sociØtØ immobiliŁre «Cabel» une partie de la place publique d(cid:146)environ 400m2. Les dØlibØrations qui entrainent une modification du plan directeur, ne respectent pas la loi du 1er juin 1939 no 1089 qui, (cid:224) l(cid:146)article 1er des dispositions gØnØrales relatives (cid:224) la «protection des ØlØments offrant un intØrŒt artistique et historique» rend la «place publique» inaliØnable en vertu de l(cid:146)article 23, en tant que patrimoine non disponible pour l(cid:146)organisme public. Les rØsolutions que la commune de Fucecchio a l(cid:146)intention d(cid:146)adopter portent gravement prØjudice (cid:224) la collectivitØ de Fucecchio et enfreignent les dispositions gØnØrales relatives (cid:224) la protection du patrimoine offrant un intØrŒt artistique et historique, non seulement national, mais Øgalement europØen. La Commission est-elle disposØe (cid:224) intervenir auprŁs des autoritØs italiennes compØtentes afin qu(cid:146)elles veillent (cid:224) la conservation et (cid:224) la sauvegarde des biens culturels europØens, comme le stipule l(cid:146)article 128 du traitØ qui le dØveloppement des cultures des (cid:201)tats membres par la mise en valeur du patrimoine commun? identifie entre autres comme objectif de l(cid:146)action communautaire en matiŁre culturel RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (20 dØcembre 1999) Le traitØ CE (cid:129) notamment (cid:224) son article 151 (ex-article 128) (cid:129) attribue (cid:224) la CommunautØ une compØtence dans le secteur culturel. Selon l(cid:146)article 151 l(cid:146)action de la CommunautØ vise exclusivement (cid:129) dans le plein respect du principe de subsidiaritØ (cid:129) (cid:224) contribuer (cid:224) la coopØration entre (cid:201)tats membres; contribuer (cid:224) l(cid:146)Øpanouissement des cultures des (cid:201)tats membres dans le respect de leur diversitØ nationale et rØgionale; et favoriser la coopØration culturelle entre (cid:201)tats membres et avec les pays tiers et les organisations internationales compØtentes. En consØquence, exclusivement de la compØtence de l(cid:146)Italie. la Commission ne peut pas intervenir dans une question qui, en ce cas, relŁve (2000/C 170 E/185) QUESTION (cid:201)CRITE P-2220/99 posØe par Theresa Villiers (PPE-DE) (cid:224) la Commission (19 novembre 1999) Objet: Discussions sur la fiscalitØ Quelles rØunions ont eu lieu le mois dernier pour examiner certains aspects des mesures fiscales 1. proposØes par M. Monti et quelles sont les rØunions prØvues (cid:224) cet effet pour les deux prochains mois? Plus particuliŁrement, quels sont les problŁmes fiscaux qui ont ØtØ examinØs au cours des rØunions du 2. mois dernier et quels sont ceux qui doivent l(cid:146)Œtre lors des prochaines rØunions? Dans un souci de transparence, 3. comptes rendus succints de ces rØunions et tout document de travail utilisØ pour les discussions? la Commission communiquera-t-elle au Parlement europØen les RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (3 dØcembre 1999) 1. et 2. Vous trouverez ci-aprŁs une liste des rØunions organisØes avec les (cid:201)tats membres depuis le 1er octobre 1999. L(cid:146)ensemble de mesures fiscales doit faire l(cid:146)objet d(cid:146)un dØbat lors du Conseil europØen


title: QUESTION ÉCRITE E-2122/99 posée par Reinhold Messner (Verts/ALE) au Conseil. Nomination d'un représentant spécial de l'Union européenne pour le Tibet.

text: 18. 7. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 203 E/139 (2000/C 203 E/176) QUESTION (cid:201)CRITE E-2122/99 posØe par Reinhold Messner (Verts/ALE) au Conseil (29 novembre 1999) Objet: Nomination d(cid:146)un reprØsentant spØcial de l(cid:146)Union europØenne pour le Tibet Le Conseil a certainement connaissance des rØsolutions du Parlement europØen du 13 juillet 1995 (1), du 15 janvier 1998 (2) et du 14 mai 1998 (3) concernant la situation prØvalant au Tibet. Ces rØsolutions condamnent non seulement l(cid:146)invasion et l(cid:146)occupation illØgales du Tibet par la RØpublique populaire de Chine mais demandent Øgalement expressØment au Conseil et (cid:224) la Commission de nommer un reprØsentant spØcial de l(cid:146)Union europØenne pour le Tibet qui serait chargØ «d(cid:146)engager toutes les initiatives voulues pour donner suite aux demandes de l(cid:146)Union en ce qui concerne la situation des droits civils et politiques au Tibet». Le Parlement europØen, la Commission et de nombreux premiers ministres europØens ont assurØ le Dalai Lama de l(cid:146)importance qu(cid:146)ils attachent (cid:224) la situation des droits de l(cid:146)homme et civils au Tibet et (cid:224) l(cid:146)ouverture de vØritables nØgociations entre le Dalai Lama et les autoritØs chinoises sans conditions prØalables d(cid:146)aucune des deux parties. En outre, le Parlement europØen a maintes fois demandØ des informations sur le prisonnier politique le plus jeune du monde, Gedhun Choeky Nyima, jeune tibØtain de dix ans enlevØ par les autoritØs chinoises (cid:224) l(cid:146)(cid:226)ge de six ans aprŁs avoir ØtØ reconnu par le Dalai Lama comme la derniŁre rØincarnation du deuxiŁme chef spirituel le plus important du Tibet, le Panchen Lama. Le Conseil compte-t-il traduire dans les faits la demande lui adressØe de nommer un reprØsentant 1. spØcial de l(cid:146)Union europØenne pour le Tibet? 2. L(cid:146)Union europØenne compte-t-elle traduire dans les faits les promesses faites au Dalai Lama en ce qui concerne la situation des droits de l(cid:146)homme au Tibet et l(cid:146)ouverture de nØgociations vØritables entre le Dalai Lama et les autoritØs chinoises? Le Conseil pourrait-il 3. prisonniers politiques Gedhun Choeky Nyima, Nawang Chopel et Nawang Sandrol? faire pression sur les autoritØs chinoises pour obtenir la libØration des (1) (2) (3) JO C 249 du 25. 9. 1995, p. 162. JO C 34 du 2. 2. 1998, p. 169. JO C 167 du 1. 6. 1998, p. 223. RØponse (24 janvier 2000) Le Conseil a pris bonne note des rØsolutions du Parlement europØen concernant le Tibet. Il a fait part 1. des prØoccupations que la situation au Tibet inspire (cid:224) l(cid:146)Union lors de rencontres avec les autoritØs chinoises, et notamment dans le cadre du dialogue sur les droits de l(cid:146)homme avec la Chine. Ce dialogue, qui a repris en 1997, n(cid:146)est pas qu(cid:146)un moyen de promouvoir le respect des droits de l(cid:146)homme et des libertØs fondamentales. Il vise (cid:224) obtenir des rØsultats concrets en termes d(cid:146)amØlioration de la situation sur le terrain. Le Conseil est d(cid:146)avis que ce dialogue pourrait produire davantage de rØsultats concrets que la nomination d(cid:146)un reprØsentant spØcial pour le Tibet. 2. L(cid:146)un des objectifs de l(cid:146)Union, lorsqu(cid:146)elle aborde la question des droits des minoritØs dans diverses rØgions de la Chine, est d(cid:146)encourager le dialogue entre le gouvernement chinois et le Dalai Lama, dans l(cid:146)espoir qu(cid:146)un tel dialogue puisse dØboucher sur une autonomie accrue pour le Tibet. Chaque fois qu(cid:146)elle en a eu l(cid:146)occasion, l(cid:146)Union a abordØ cette question avec les autoritØs chinoises au niveau ministØriel et au niveau des hauts fonctionnaires, et elle continuera (cid:224) le faire. Le Conseil Øvoque aussi des cas individuels avec les autoritØs chinoises et insiste pour que les 3. prisonniers politiques libØrØs. Les noms de Gedhun Choeky Nyima, Nawang Chophel et Nawang Sandrol ont ØtØ inclus dans la liste qui a ØtØ prØsentØe aux autoritØs chinoises et examinØe avec elles dans le courant de cette annØe. soient