title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 2537/1999, 29. november 1999, millega muudetakse teatavate Jaapanist, Taiwanilt, Hiina Rahvavabariigist, Hong Kongist, Korea Vabariigist, Malaisiast, Mehhikost, Ameerika Ühendriikidest ja Indoneesiast pärit magnetketaste (3,5-tollised mikrodisketid) impordi suhtes lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist käsitlevaid määrusi (EMÜ) nr 2861/93, (EÜ) nr 2199/94, (EÜ) nr 663/96 ja (EÜ) nr 1821/98 ning määrust (EÜ) nr 1335/1999 teatavate Indoneesiast pärit ja PT Betadiskindo Binatama poolt toodetavate ja ühendusse eksportimiseks müüdavate magnetketaste (3,5-tollised mikrodisketid) impordi suhtes lõplike dumpinguvastaste tollimaksude taaskehtestamise kohta

eurovoc_concepts:
Asia
Mexico
United States
anti-dumping duty
import
magnetic medium

text: 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 159 31999R2537 L 307/1 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 2. 12. 1999 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2537/1999, 29. november 1999, millega muudetakse teatavate Jaapanist, Taiwanilt, Hiina Rahvavabariigist, Hong Kongist, Korea Vabariigist, Malaisiast, Mehhikost, Ameerika Ühendriikidest ja Indoneesiast pärit magnetketaste (3,5tollised mikrodisketid) impordi suhtes lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist käsitlevaid määrusi (EMÜ) nr 2861/93, (EÜ) nr 2199/94, (EÜ) nr 663/96 ja (EÜ) nr 1821/98 ning määrust (EÜ) nr 1335/1999 teatavate Indoneesiast pärit ja PT Betadiskindo Binatama poolt toodetavate ja ühendusse eksportimiseks müüdavate magnetketaste (3,5tollised mikrodisketid) impordi suhtes lõplike dumpinguvastaste tollimaksude taaskehtestamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 11 lõi- get 3, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsultee- rimist nõuandekomiteega, läbivaatamine peaks hõlmama sama toote suhtes kehtesta- tud kõiki olemasolevaid meetmeid, ja otsustas laiendada läbivaatamist vastavalt ka nendele meetmetele, mida kohal- datakse Hong Kongist, Hiina Rahvavabariigist, Malaisiast, Mehhikost, Ameerika Ühendriikidest ja Indoneesiast pärit impordi suhtes. (4) Vahepealses läbivaatamises piirduti toote rakendusala täp- sustamisega meetmeid kehtestavates määrustes. ning arvestades, et: B) OLEMASOLEVAD MEETMED (1) (2) A) LÄBIVAATAMISTAOTLUS Sony Corporation ja Fuji Photo Film Co. Ltd, edaspidi vas- tavalt “Sony” ja “Fuji Film”, mis asuvad mõlemad Jaapanis, esitasid vahepealse läbivaatamise taotluse määruse (EMÜ) nr 2861/93 (2) suhtes, millega nõukogu kehtestas lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas teatavate Jaapa- nist pärit magnetketaste (3,5tollised mikrodisketid). Määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 3 alusel esitatud taotluses väideti, et vaatlusaluse toote määratlusega seotud asjaolude muutuste tõttu on läbivaatamise algatamine õigustatud. Taotluse kohaselt ei saa 1,44megabaidise mälu- mahuga tavalisi 3,5tolliseid mikrodiskette ja 200 megabai- dise mälumahuga uue põlvkonna 3,5tolliseid mikrodis- kette lugeda üheks ja samaks tooteks ning tuleks seetõttu arvata olemasolevate dumpinguvastaste meetmete regulee- rimisalast välja. (3) Kuna taotluses oli piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, otsustas komisjon algatada määruse (EMÜ) nr 2861/93 vahepealse läbivaatamise. (3) Samas leidis komisjon, et (5) Praegu kehtivad meetmed on lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on kehtestatud väärtuselise tollimaksuna teatavate magnetketaste (3,5tollised mikrodisketid) suhtes järgmiste määrustega: — määrus (EÜ) nr 2861/93, millega kehtestatakse lõpli- kud dumpinguvastased tollimaksud Jaapanist, Taiwa- nilt ja Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate magnetke- taste (3,5tollised mikrodisketid) impordi suhtes, — määrus (EÜ) nr 2199/94, (4) millega kehtestatakse lõp- likud dumpinguvastased tollimaksud Hong Kongist ja Korea Vabariigist pärit teatavate magnetketaste (3,5tol- lised mikrodisketid) impordi suhtes, — määrus (EÜ) nr 663/96, (5) millega kehtestatakse lõpli- kud dumpinguvastased tollimaksud Malaisiast, Mehhi- kost ja Ameerika Ühendriikidest pärit teatavate mag- netketaste (3,5tollised mikrodisketid) impordi suhtes, — määrus (EÜ) nr 1821/98, (6) millega kehtestatakse lõp- likud dumpinguvastased tollimaksud Indoneesiast pärit teatavate magnetketaste (3,5tollised mikrodisketid) impordi suhtes, (1) EÜT L 56, 6. 3. 1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 905/98 (EÜT L 128, 30. 4. 1998, lk 18). (2) EÜT L 262, 21. 10. 1993, lk 4. (3) EÜT C 394, 17. 12. 1998, lk 21. (4) EÜT L 236, 10. 9. 1994, lk 2. (5) EÜT L 92, 13. 4. 1996, lk 1. (6) EÜT L 236, 22. 8. 1998, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni mää- rusega (EÜ) nr 2152/98 (EÜT L 271, 8. 10. 1998, lk 9). 160 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd — määrus (EÜ) nr 1335/1999, millega taaskehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Indoneesiast pärit ja PT Betadiskindo Binatama poolt toodetavate ja ühendusse eksportimiseks müüdavate teatavate magnetketaste (3,5tollised mikrodisketid) impordi suhtes. (1) C) MENETLUS Komisjon andis teadaolevalt asjassepuutuvatele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist. Ühenduse tootmisharu, mida esindab Euroopa Mikrodis- ketitootjate komitee (Diskma) tootjate nimel, kelle 3,5- tolliste mikrodiskettide kogutoodang moodustab mikro- diskettide ühenduse toodangust suure osa, esitas oma arvamuse kirjalikult. Läbivaatamistaotluse esitajad (Sony ja Fuji Film) taotlesid asja arutamist ja see taotlus rahuldati. Veel üks suurema- hulisi mikrodiskette eksportiv tootja Jaapanis, Hitachi Maxell Ltd (edaspidi “Hitachi Maxell”), esitas taotluse, et tema toode arvataks välja meetmete reguleerimisalast. Üks Ameerika eksportiv tootja, Imation Europe BV (edas- pidi “Imation”), kes oli vastu toodete väljaarvamisele dum- pinguvastaste meetmete reguleerimisalast, taotles ärakuu- lamist ja see taotlus rahuldati. (12) (6) (7) (8) (9) (10) Taotlused esitasid ka Hong Kong Economic ja Trade Office (eksportiva riigi ametiasutus) ja Hanny kontserni kuuluv Memtek Europe Ltd (edaspidi “Hanny”), Hong Kongis asuv äriühing, kelle tootmine on Hiina Rahvavabariigis. D) VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE (11) Kõigi määruste vaatlusalune toode on CN-koodi ex 8523 20 90 alla kuuluv teatav magnetketas (3,5tolline mikrodiskett), mida kasutatakse kodeeritud digitaalse teabe salvestamiseks ja säilitamiseks. Uurimise käigus, mille tulemusel võeti meetmed Jaapani, Taiwani ja Hiina Rahvavabariigi vastu, uuriti küsimust, kas dumpinguvastaseid meetmeid tuleks kohaldada ka suure- mahuliste 3,5tolliste mikrodiskettide suhtes. Nagu on öel- dud ajutisi meetmeid kehtestava komisjoni määruse (EMÜ) nr 920/93 (2) põhjenduses 9, esitas üks Jaapani tootja (1) EÜT L 159, 25. 6. 1999, lk 14. (2) EÜT L 95, 21. 4. 1993, lk 5. taotluse, et 4-megabaidised ja suurema mahuga 3,5tollised mikrodisketid jäetaks menetluse ulatusest välja, kuid seda taotlust ei rahuldatud, sest määruse (EMÜ) nr 920/93 vas- tuvõtmise ajal: — vaatamata mõnedele eeldatavatele erinevustele nii 4megabaidiste kui suuremamahuliste 3,5tolliste mikro- diskettide ja muude 3,5tolliste mikrodiskettide toot- mistehnoloogias, olid nende peamised füüsilised oma- dused ja lõppkasutajad samad ja — kõik 3,5tollised mikrodisketid olid suures osas omava- hel asendatavad. Selle tulemusel loeti kõiki 3,5tolliseid mikrodiskette, ole- nemata nende mahust, üheks ja samaks tooteks, mille suh- tes tuleb kohalda kehtivaid tollimakse. Need järeldused kinnitas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2861/93. E) VÄITED, MIS ESITATI TOODETE VÄLJAARVAMISEKS OLEMASOLEVATE MEETMETE REGULEERIMISALAST 1. Sony, Fuji Filmi ja Hitachi Maxelli esildised Sony ja Fuji Film esitasid tõendid selle kohta, et on koos- töös välja töötanud 200megabaidise mälumahuga 3,5tol- lised mikrodisketid, nn “HiFD”. Kahe äriühingu arvates tuleks HiFD-disketid välja arvata meetmete reguleerimis- alast, sest nende tehnilised karakteristikud ja lõppkasuta- jad on uurimise all olevatest 3,5tollistest mikrodiskettidest niivõrd erinevad, et seda ei saa lugeda 3,5tolliste mikrodis- kettidega üheks ja samaks tooteks. (13) Samuti esitas Hitachi Maxell tõendid selle kohta, et on välja töötanud 120megabaidise mälumahuga 3,5tollised mikro- disketid, nn “Superdisk LS-120”. Äriühingu arvates tuleks Superdisk LS-120 samuti välja arvata meetmete reguleeri- misalast samadel põhjustel kui HiFD. Tehnilised karakteristikud (14) Nende äriühingute arvates on HiFD ja Superdisk LS-120 mikrodiskettidel järgmised karakteristikud, kuigi neil on tavalise 3,5tollise mikrodisketi kuju. i) Rajatihedus ja kodeerimisskeemid: nende maht on vasta- valt 200 MB või 120 MB, mis ületab tavalise 3,5tollise mikrodisketi mahu 130 või 83 korda. Suurem maht saavutatakse rajatiheduse ja lineaarse salvestustiheduse suurendamise ning tõhusama andmekodeerimisskeemi teel. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 161 või ii) Rajatehnoloogia: neil on vastavalt 3 450 või 2 490 rada tolli kohta, tavalistel 3,5tollistel mikrodiskettidel aga 135 rada tolli kohta. Suurem tihedus saavutatakse, kasutades mikrodiskettidelt lugemiseks või neile kirju- tamiseks magnetic sector servo tracking-tehnoloogiat tracking- (HiFD) tehnoloogiat (Superdisk LS-120), mille puhul lugemis- pea juhitakse soovitud rajale automaatselt, kas magne- tiliselt 3,5tolliste mikrodiskettide puhul fikseeritakse kettaseadme pea asukoht mehaaniliselt. Järelikult kasutatakse tavaliste 3,5tolliste mikrodiskettiga võrreldes HiFD ja Superdisk LS-120 kettaseadmetes ka täiesti uut liiki magnetpead. continuous optiliselt. Tavaliste optically servo või iii) Osakeste kandja: neil on tavalistest 3,5tollistest mikro- diskettidest suurem magnetiline koertsitiivsus ja õhem magnetkiht. iv) Ühilduvus: neid ei saa lugeda tavaliste 3,5tolliste mikro- diskettide kettaseadmetes. Neil on tuvastuslohud, mida tavalistel mikrodiskettidel ei ole, ning neid saab täies mahus kasutada ainult siis, kui need asetatakse vasta- valt HiFD või Superdisk LS-120 kettaseadmetesse. Kuid nii HiFD kui Superdisk LS-120 kettaseadmed on taga- siühilduvad tavaliste 3,5tolliste mikrodiskettidega, sest need võivad lugeda tavalistelt mikrodiskettidelt ja neile kirjutada. Kuid kui tavalistele 3,5tollistele mikrodisket- tidele on kirjutatud HiFD või Superdisk LS-120 ketta- seadmega, ei omanda need HiFD või Superdisk LS-120 salvestusmahtu. v) Andmeedastus: need võivad pöörelda oma kettaseadmes kiirusega vastavalt 3 600 pööret minutis või 720 pöö- ret minutis, kusjuures tavaline 3,5tolline mikrodiskett pöörleb kiirusega 300 pööret minutis. See võimaldab andmeedastuskiirust vastavalt 3 600 või 680 kilobaiti sekundis võrreldes tavalise 3,5tollise mikrodisketi kii- rusega 60 kilobaiti sekundis. Lõppkasutus (15) Asjaomased äriühingud väitsid, et HiFD ja Superdisk tavaliste 3,5- LS-120 lõppkasutajad erinevad oluliselt tolliste mikrodiskettide lõppkasutajatest. Neid kasutatakse tavaliselt suuremate säilitusfailide jaoks, mis on loodud näi- teks audio-, video-, graafika- ja multimeediaprogrammides ning mille jaoks on vaja suuremat mahtu ja kiiremat and- meedastust, mida võimaldavad mõlemad suuremahulised 3,5tollised mikrodisketid. Tavalised 3,5tollised mikrodis- ketid selliseks kasutuseks ei sobi ning neid kasutatakse tavaliselt väiksemate tööfailide tarvis ja seetõttu ei asenda need HiFD ja Superdisk LS-120. Hinnakujundus nende tootmiskuludes ja jaehindades. HiFD või Superdisk LS-120 ja tavaliste 3,5tolliste mikrodiskettide erinevust rõhutab olemasolev hinnavahe. Tegelikult on HiFD või Superdisk LS-120 ja tavaliste 3,5tolliste mikrodiskettide hinnavahe selline, et igasugune konkurents praktiliselt puudub. 2. Muud esildised (17) Esildised tegid Hong Kong Economic and Trade Office ja Hanny, kes küll toodab 3,5tolliseid mikrodiskette, kuid mitte suuremahulisi 3,5tolliseid mikrodiskette. Mõlemas esildises väideti, et suuremahulised 3,5tollised mikrodiske- tid ei ole samasugused tooted kui tavalised 3,5tollised mikrodisketid ning need tuleks reguleerimisalast välja arvata. F) VÄITED, MIS ESITATI TOODETE VÄLJAARVAMISE VASTU OLEMASOLEVATE MEETMETE REGULEERIMISALAST – IMATIONI ESILDIS (18) Esildise tegi ka Ameerikas asuva äriühingu, mis toodab Ameerika Ühendriikides ühenduse turul müümiseks Superdisk LS-120, tütarettevõtja Imation. Imation tegi koostööd eelmise uurimise ajal, mille tulemusel kehtestati Ameerika Ühendriikidest pärit impordi suhtes dumpingu- vastased tollimaksud, ning selle konkreetsele äriühingule kehtestatud dumpinguvastane tollimaksumäär on null. (19) (20) 1. Tehnilised karakteristikud Imationi arvates ei takista mahu, ehituse ja lugemis- ja kir- jutamistehnoloogia erinevused toodetel kuulumast ühte ja samasse vaatlusalusesse tootekategooriasse, kui nende põhiomadused ja kasutatav tehnoloogia ei ole oluliselt eri- nevad. Väidetakse, et nii HiFD kui Superdisk LS-120 on samad füüsikalised, tehnilised ja/või keemilised põhikarak- teristikud kui tavalistel 3,5tollistel mikrodiskettidel. jaanuari 1990. aasta määrus Esildises tsiteeriti ulatuslikult DRAMi käsitlevaid määrusi (komisjoni 23. (EMÜ) nr 165/90, millega kehtestatakse Jaapanist pärit DRAMide impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, (1) ja nõukogu 23. juuli 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2112/90, millega kehtestatakse Jaapanist pärit DRAMide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (2). Selles asjas võttis ühendus seisukoha, et erineva tiheduse ja valmista- misviisiga DRAMide sarnasus kaalub üles nende erinevu- sed mälumahus, ehituses ja valmistamistehnoloogias. (16) Taotluse esitanud äriühingute kohaselt kajastuvad ühelt poolt HiFD ja Superdisk LS-120 ning teiselt poolt tavaliste 3,5tolliste mikrodiskettide tehniliste omaduste erinevused (1) EÜT L 20, 25. 1. 1990, lk 5. (2) EÜT L 193, 25. 7. 1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EMÜ) nr 2967/92 (EÜT L 299, 15. 10. 1992, lk 4). 162 (21) ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd Imation väitis, et 3,5tolliste mikrodiskettide mälu suuren- damise kolm peamist tehnoloogiat (osakeste kandja, raja- tihedus ja kodeerimisskeemid) on jäänud viimase 25 aasta jooksul samaks. jaehindades. Imationi arvates on HiFD ja 3,5tolliste mikro- diskettide jaehind megabaidi kohta peaaegu võrdne. Osakeste kandja puhul väideti, et mikrodiskettide paljud ja jätkuvad mälu ja kiiruse alased edasiarendused põhinevad kahel põhiteguril, need on magnetkihis olevate magneto- sakeste suurus ja kuju ning magnetkihi paksus. Radade tihedust on parandatud servo tracking-tehnoloogia abil. G) ÜHENDUSE TOOTMISHARU SEISUKOHT (23) Diskma esindatud ühenduse tootmisharu ei tooda HiFD ega Superdisk LS-120 diskette ja ta on osutanud, et tal ei ole vastuväited nende toodete väljaarvamise kohta põhjen- duses 5 nimetatud lõplike dumpinguvastaste määruste reguleerimisalast, kui ühenduse tolliasutused suudavad neid tooteid eristada tavalistest 3,5tollistest mikrodisketti- dest ja kui nende väljaarvamine ei võimalda kehtivatest tol- limaksudest kõrvale hoiduda. Andmekodeerimismeetodeid on parandatud paremate kodeerimisskeemide abil. H) UURIMISE JÄRELDUSED Väideti, et suuremahuliste mikrodiskettide väljatöötamine on juba vana nähtus ning et selliseid 3,5tolliseid mikrodis- kette on püütud varemgi toota. Nii tavaliste 3,5tolliste mikrodiskettide kui suuremahuliste mikrodiskettide puhul kasutatav peamine tehnoloogia, st andmete salvestamine magnetkandjale, on jäänud samaks. Tavaliste 3,5tolliste mikrodiskettide ja suuremahuliste mikrodiskettide suurus, mõõtmed, ehitus, arhitektuur ja toimimine on identsed. Väideti ka, et HiFD puhul kasutatav servo tracking- tehnoloogia on juba mitu aastat olnud tootmisharus kät- tesaadav. Edasi väideti, et erinevused ehituses ja välimuses pole olu- lised; ning et suuremahuliste mikrodiskettide erinevad tuvastuslohud on vaid nende ehituse funktsionaalne aspekt. Asjaolu, et HiFD ja Superdisk LS-120 on tagasi- ühilduvad ja neid saab kasutada tavalistelt 3,5tollistelt mikrodiskettidelt mahalugemiseks ja neile kirjutamiseks, on veenev argument, et vaatamata edasiarendatud tehno- loogiale ei erine oluliselt nende toodete peamine tehnoloo- gia ega kasutus. 2. Lõppkasutus (22) Lõppkasutusega seoses väitis Imation, et nii suuremahuliste 3,5tolliste mikrodiskettide kui tavaliste 3,5tolliste mikro- diskettide peamine kasutus on andmete säilitamine teisal- datavale kandjale. Imation vaidlustas väite lõppkasutuse erinevuse kohta. Samuti lükati tagasi Sony ja Fuji Filmi väi- de, et HiFD ja tavaliste 3,5tolliste mikrodiskettide tehniliste ja kajastub omaduste tootmis- erinevus nende 1. Toodete erinevus Tehnilised karakteristikud (24) Nagu on selgitatud eespool, on HiFD ja Superdisk LS-120 salvestusmaht ja rajatihedus mitu korda suurem kui tava- listel 3,5tollistel mikrodiskettidel. Magnetkiht on õhem ja suurema koertsitiivsusega kui tavalistel 3,5tollistel mikro- diskettidel. Uued kodeerimisskeemid ning HiFD ja Super- disk LS-120 kettaseadmete tehnoloogiline areng võimal- dab 3,5tollistest tavalistest mikrodiskettidest 11–60 korda kiiremini. andmeid edastada (25) Lisaks sellele on nende suuremahuliste 3,5tolliste mikro- diskettide lugemiseks ja neile kirjutamiseks vajalikud ket- taseadmed täiesti erinevad tavaliste 3,5tolliste mikrodisket- tide kettaseadmetest. Tavaliste 3,5tolliste mikrodiskettide kettaseadmed ei ühildu uute suuremahuliste mikrodisket- tidega. On tõsi, et suuremahuliste mikrodiskettide ketta- seadmed on konstrueeritud nii, et need on tagasiühilduvad tavaliste 3,5tolliste mikrodiskettidega. Kuid tagasiühildu- ja mitte vus sõltub ainult kettaseadme tehnoloogiast mikrodiskettide tehnilistest karakteristikutest. Tagasiühil- duvus saavutatakse kahe peaga, millest üks on mõeldud vastava liigi suuremahuliselt mikrodisketilt lugemiseks ja sellele kirjutamiseks, teine aga tavaliselt 3,5tolliselt mikro- disketilt lugemiseks ja sellele kirjutamiseks. Seepärast lüka- takse ümber Imationi väide, et suuremahuliste mikrodis- kettide kettaseadmete tagasiühilduvus tõendab veelgi, et kaht liiki mikrodisketid on samasugused tooted; ketta- seadme suuremahulise mikrodisketi komponent ei ole ise- enesest tagasiühilduv. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 163 (26) Lõpetuseks on uurimine näidanud, et praegu ei ole saada tavaliste 3,5tolliste mikrodiskettide ja HiFD ning Superdisk LS-120 vahelisi 3,5tolliseid mikrodiskette. ei esitatud teavet ega väiteid, millega tutvumine oleks nõu- kogul võimaldanud eespool nimetatud järeldusi muuta. Lõppkasutus (27) Tunnistatakse, et põhiliselt kasutatakse kõiki 3,5tolliseid mikrodiskette elektrooniliste andmete salvestamiseks, kuigi HiFD ja Superdisk LS-120 saab kasutada elektrooniliste fai- lide säilitamiseks, mille maht on tavaliste 3,5tolliste mikro- diskettide mälumahust palju suurem. Seetõttu arvatakse, et tavaliste 3,5tolliste mikrodiskettide ja HiFD ja Superdisk LS-120 lõppkasutuse põhjal ei saa järeldada, et tavalised 3,5tollised mikrodisketid ning HiFD ja Superdisk LS-120 on üks ja sama toode. 2. Järeldus (28) Uurimine on näidanud, et tavaliste 3,5tolliste mikrodisket- tide ja suuremahuliste mikrodiskettide füüsikalised ja teh- nilised karakteristikud on selgelt eristatavad. Vaatlusalune toode, mille kohta on esitatud läbivaatamistaotlus, on võr- reldes eelmiste uurimise all olnud mikrodiskettidega teinud läbi tehnoloogilise hüppe. Suuremahuliste mikrodiskettide tehnilised karakteristikud ja nende kasutamiseks vajalik tehnoloogia võimaldab neid eristada tavalistest 3,5tollistest mikrodiskettidest. Tõsiasi, et uued suuremahulised mikro- disketid näevad välja nagu tavalised 3,5tollised mikrodis- ketid, ei ole piisav põhjus, et jätta suuremahulised mikro- disketid läbivaadatavate määruste reguleerimisalasse. (29) Eespool nimetatut silmas pidades arvab komisjon, et HiFD ja Superdisk LS-120 väljaarvamine läbivaadatavate mää- rustega kehtestatud meetmete rakendusalast on õigustatud. (31) Kõnealuste dumpinguvastaste meetmete reguleerimisalast väljaarvatud 3,5tolliste mikrodiskettide importijad võivad esitada asjaomasele tolliasutusele taotluse 17. detsemb- rist 1998 kuni käesoleva määruse jõustumiseni makstud dumpinguvastaste tollimaksude tagastamiseks, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EMÜ) nr 2861/93 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega: “1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tolli- maks Jaapanist, Taiwanilt ja Hiina Rahvavabariigist pärit kodeeritud digitaalse arvutiteabe salvestamiseks ja säilitami- sekskasutatavate ja CN-koodi ex 8523 20 90 alla kuuluvate (TARICi kood 8523 20 90*40) 3,5tolliste mikrodiskettide impordi suhtes, välja arvatud 120 MB või suurema mahuga mikrodisketid, mis põhinevad optically continuous servo tracking- või magnetic sector servo tracking-tehnoloogial. ” Artikkel 2 Määruse (EÜ) nr 2199/94 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega: “1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tolli- maks Hong Kongist ja Korea Vabariigist pärit kodeeritud digi- taalse arvutiteabe salvestamiseks ja säilitamiseks kasutatavate ja CN-koodi ex 8523 20 90 alla kuuluvate (TARICi kood 8523 20 90*40) 3,5tolliste mikrodiskettide impordi suhtes, välja arvatud 120 MB või suurema mahuga mikrodisketid, mis põhinevad optically continuous servo tracking- või magnetic sector servo tracking-tehnoloogial. ” (30) Seetõttu teeb komisjon järelduse, et kõik 3,5tollised mikro- disketid, mille mälumaht on 120 MB või suurem ja mille puhul on kasutatud HiFD magnetic sector servo tracking – teh- noloogiat või Superdisk LS-120 optically continuous servo tracking tehnoloogiat, tuleks välja arvata nimetatud mää- rustega kehtestatud dumpinguvastaste meetmete regulee- rimisalast käesoleva läbivaatamise algatamise kohta teatise avaldamise kuupäevast alates, st 17. detsembrist 1998. Huvitatud isikuid, kaasa arvatud ühenduse tootmisharu, on nendest järeldusest informeeritud. Pärast seda, kui Imationi esindajaid oli teavitatud eespool nimetatud faktidest ja järeldustest, esitasid nad veel kirjalikke esildisi HiFD ja Superdisk LS-120 väljaarvamise kohta läbivaadatavate määrustega kehtestatud meetmete reguleerimisalast. Kuid Artikkel 3 Määruse (EÜ) nr 663/96 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega: “1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tolli- maks Malaisiast, Mehhikost ja Ameerika Ühendriikidest pärit kodeeritud digitaalse arvutiteabe salvestamiseks ja säilitamiseks kasutatavate ja CN-koodi ex 8523 20 90 alla kuuluvate (TARICi kood 8523 20 90*40) 3,5tolliste mikrodiskettide impordi suhtes, välja arvatud 120 MB või suurema mahuga mikrodisketid, mis põhinevad optically continuous servo tracking- või magnetic sector servo tracking-tehnoloogial. ” 164 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd Artikkel 4 Määruse (EÜ) nr 1821/98 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega: ja “1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tolli- maks Indoneesiast pärit kodeeritud digitaalse arvutiteabe sal- vestamiseks ja CN-koodi säilitamiseks kasutatavate ex 8523 20 90 alla kuuluvate (TARICi kood 8523 20 90*40) 3,5tolliste mikrodiskettide impordi suhtes, välja arvatud 120 MB või suurema mahuga mikrodisketid, mis põhinevad opti- cally continuous servo tracking- või magnetic sector servo tracking- tehnoloogial. ” “1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tolli- maks Indoneesiast pärit ja PT Betadiskindo Binatama poolt toodetavate ja ühendusse eksportimiseks müüdavate kodeeri- tud digitaalse arvutiteabe salvestamiseks ja säilitamiseks kasu- tatavate ja CN-koodi ex 8523 20 90 alla kuuluvate (TARICi kood 8523 20 90*40) 3,5tolliste mikrodiskettide impordi suhtes, välja arvatud 120 MB või suurema mahuga mikrodis- ketid, mis põhinevad optically continuous servo tracking- või mag- netic sector servo tracking-tehnoloogial. ” Artikkel 6 Artikkel 5 Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Määruse (EÜ) nr 1335/1999 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega: Käesolevat määrust kohaldatakse alates 17. detsembrist 1998. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 29. november 1999 Nõukogu nimel eesistuja S. NIINISTÖ


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2189/99 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön lainsäädännön rikkominen vakuutusalalla ja kilpailun vääristyminen Kreikassa.

eurovoc_concepts:
Greece
application of EU law
financial control
insurance company
restriction on competition
road transport

formats: html pdf print

text: C 280 E/16 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 Eik(cid:246) komissio katso jo yhteis(cid:246)n tuomioistuimen tekem(cid:228)n edell(cid:228) mainitun p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenkin valossa, ett(cid:228) Brescian kaupungin ehdottaman kaupunki-infrastruktuuria koskevan suunnitelman ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutukset on arvioitava, jotta voitaisiin perustella, miksi muihin ratkaisuihin ei ole p(cid:228)(cid:228)dytty? (1) CIPEn (ministeri(cid:246)iden v(cid:228)linen taloussuunnittelukomitea) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, 20. 11. 1995. (2) (3) (4) (5) EYVL L 175, 5. 7. 1985, s. 40. EYVL L 73, 14. 3. 1997, s. 5. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 16. 9. 1999 asiassa C-435/97. Ks. direktiiviss(cid:228) 97/11/ETY oleva 5 artikla. Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2000) Komissio katsoo, ett(cid:228) parlamentin j(cid:228)senen mainitsema maanalaisen radan rakentaminen Breschiaan kuuluu tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ ETY muuttamisesta 3. maaliskuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/11/EY soveltamisalaan ja ett(cid:228) hanke n(cid:228)ytt(cid:228)isi kuuluvan erityisesti parlamentin j(cid:228)senen mainitsemien kahden direktiivin liitteess(cid:228) II mainittuihin luokkiin (direktiivin 85/337/ETY liitteess(cid:228) II olevan 10 kohdan g luokka ja direktiivin 97/ 11/ETY liitteess(cid:228) II olevan 10 kohdan g luokka). Direktiivin 85/337/ETY mukaan t(cid:228)llaisille hankkeille on teht(cid:228)v(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointi jos j(cid:228)senvaltiot toteavat niiden laadun sit(cid:228) vaativan (4 J(cid:228)senvaltioiden on joka tapauksessa ainakin alustavasti arvioitava, onko kyseisiin artiklan 2 kohta). hankkeisiin sovellettava YVA-menettely(cid:228). Direktiiviss(cid:228) 97/11/ETY s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden on m(cid:228)(cid:228)ri- telt(cid:228)v(cid:228) liitteess(cid:228) II mainittujen hankkeiden osalta tapauskohtaisesti selvitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tai j(cid:228)senvaltioiden asetta- mien raja-arvojen tai valintaperusteiden avulla, arvioidaanko kyseinen hanke 5(cid:129)10 artiklan mukaisesti, ja ett(cid:228) ne voivat p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) molempien menettelyjen soveltamisesta (4 artiklan 2 kohta). (YVA), Riippuen siit(cid:228), kumpaa direktiivi(cid:228) Breschian maanalaisen radan rakentamishankkeeseen sovelletaan, Italian on noudatettava niit(cid:228) edell(cid:228) mainittuja velvoitteita, joista on s(cid:228)(cid:228)detty kyseisess(cid:228) direktiiviss(cid:228). Italian viranomaisille on l(cid:228)hetetty kirje, jossa pyydet(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)tietoja hankkeesta. Saamansa vastauksen perusteella komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) noudatetaan. (2000/C 280 E/015) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2189/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n rikkominen vakuutusalalla ja kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristyminen Kreikassa Koska en ole saanut tyydytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) vastausta edelliseen kysymykseeni (P-1686/99) (1), joka koski yhteis(cid:246)n vakuutusalaa koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n rikkomista sit(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npantaessa sill(cid:228) seurauksella, ett(cid:228) kilpailu v(cid:228)(cid:228)ristyy ja ylisuurten vajeiden syntyminen uhkaa johtaa romahdukseen vakuutusmarkkinoilla, komissiolta kysyt(cid:228)(cid:228)n: 1. Onko se tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) kreikkalaiset valvontaviranomaiset kiert(cid:228)v(cid:228)t yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ja rikkovat niit(cid:228), mit(cid:228) tulee velvoitteeseen tarkistaa niiden vaatimusten t(cid:228)yttyminen, jotka koskevat edellytettyjen vararahastojen kattamista vastaavilla ja samanarvoisilla aktiivapuolen erill(cid:228) kunkin yri- tyksen tilikauden p(cid:228)(cid:228)ttymiseen menness(cid:228); ja siit(cid:228), ett(cid:228) valvontaviranomaiset sallivat itse laittomasti edellisen vuoden vaadittavien vararahastojen kattamisen seuraavan vuoden aikana hankittavilla aktii- vapuolen erill(cid:228) siten, ett(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n seuraavan vuoden vakuutusmaksuista saatavia tuloja ja t(cid:228)ll(cid:228) tavoin synnytet(cid:228)(cid:228)n uusi vararahastojen vaje uuden tilikauden loppuun? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228), jotta yhteis(cid:246)n direktiivien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) noudatettaisiin rahoitus- t(cid:228)ytt(cid:228)isiv(cid:228)t yhteis(cid:246)n valvonnan suhteen ja jotta toimivaltaiset kreikkalaiset valvontaviranomaiset lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) johtuvat velvollisuutensa? 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/17 3. Erityisesti siin(cid:228) tapauksessa, ett(cid:228) ylisuuria vararahastojen vajeita omaavia yrityksi(cid:228) otetaan kreikkalai- seen p(cid:246)rssiin, miten komissio aikoo varmistaa, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) kunnioitetaan ja noudatetaan sen osalta, ett(cid:228) toimivaltainen kreikkalainen viranomainen tarkastaa kyseisten yritysten maksukykyi- syyden ja sen, mist(cid:228) niiden tekniset vararahastot muodostuvat? 4. Mik(cid:228) on tilanne yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten sis(cid:228)llytt(cid:228)misen kansalliseen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n ja niiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- panon suhteen Kreikassa tiepalvelun osalta? Onko sallittua, ett(cid:228) vakuutussopimusten tekeminen kytket(cid:228)(cid:228)n tiepalvelusopimuksiin, joita my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n hyvin alhaisilla hinnoilla v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)en n(cid:228)in kilpailua? (1) EYVL C 27 E, 29. 1. 2000, s. 161. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2000) Kuten komissio totesi vastauksessaan parlamentin j(cid:228)senen kirjalliseen kysymykseen P-1686/99 (1), kolman- sien vakuutusdirektiivien (cid:129) neuvoston direktiivi 92/49/ETY, annettu 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1992, muuta ensivakuutusta kuin henkivakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten yhteensovit- tamisesta sek(cid:228) direktiivien 73/239/ETY ja 88/357/ETY muuttamisesta (kolmas vahinkovakuutusdirek- tiivi) (2); neuvoston direktiivi 92/96/ETY, annettu 10 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1992, henkivakuutuksen ensivakuutusta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten yhteensovittamisesta sek(cid:228) direktii- vien 79/267/ETY ja 90/619/ETY muuttamisesta (kolmas henkivakuutusdirektiivi) (3) ja neuvoston direktiivi 91/674/ETY, annettu 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1991, vakuutusyritysten tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228) ja konsolidoiduista tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228) (4) (cid:129) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskeva Kreikan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) on tutkittu eik(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta ole l(cid:246)ytynyt puutteita erityisesti mit(cid:228) tulee vakuutusyhti(cid:246)iden vakavaraisuutta ja valvontaa koskeviin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- siin (solvenssimarginaali ja vakuutusteknist(cid:228) vastuuvelkaa koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t). Yhteis(cid:246)n vakuutuslains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228) edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) vakuutusyritykset huolehtivat riitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) vakuutusteknisest(cid:228) vastuuvelasta koko liiketoimintansa osalta. Vakuutusteknisen vastuuvelan on aina oltava riitt(cid:228)v(cid:228)n suuri kattamaan kaikki vakuutusyrityksen sopimuksista syntyv(cid:228)t vastuut. Vakuutustekninen vastuuvelka on lis(cid:228)ksi aina katettava vastaavilla, riitt(cid:228)vill(cid:228) ja samansuuruisilla varoilla. Muodostettavan vakuutusteknisen vastuuvelan ja sit(cid:228) vastaavien varojen v(cid:228)linen vertailu on toteutettava yht(cid:228) aikaa, esimerkiksi vakuutuksenantajan tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s- p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tai jonain muuna ajankohtana, jolloin yrityksess(cid:228) suoritetaan tarkastus. Toisin sanoen vakuutus- teknisen vastuuvelan analysointia ei pid(cid:228) toteuttaa eri aikaan kuin kyseist(cid:228) vastuuvelkaa vastaavien vakuu- tusyrityksen investointien analyysi(cid:228). joita kansalliset valvontaviranomaiset soveltavat vakuutusyritysten Mit(cid:228) tulee k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n menetelmiin, taloudellisen tilanteen valvomiseksi, j(cid:228)senvaltioiden vakuutustarkastajat voivat noudattaa eri menetelmi(cid:228) tarkistaessaan, ett(cid:228) vakuutusyritykset noudattavat vakuutusteknisen vastuuvelan laskemisesta annettuja kansallisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Valvontaviranomaisten tarkoituksena on kuitenkin aina varmistaa, ett(cid:228) tarkastuksen suorittamishetkell(cid:228) vakuutusyrityksell(cid:228) on riitt(cid:228)v(cid:228) vakuutustekninen vastuuvelka, jota vastaavat riitt(cid:228)v(cid:228)t, samansuuruiset ja velkaa vastaavat varat. Joissain tapauksessa vakuutustarkastajat tarkistavat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten noudattamisen kaikissa vakuutusyhti(cid:246)iss(cid:228) tilivuoden lopussa. Valvontateht(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) hoitamisessa tarkastajat yleens(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t apuna kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n edellytt(cid:228)mi(cid:228) tuottotietoja ja tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sasiakirjoja. Kyseisen tarkastuksen tuloksesta riippuen vakuutustarkastajat voivat jatkaa teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228)kseen vakuutuksenantajan taloudellisen tilanteen my(cid:246)hemp(cid:228)n(cid:228) ajankohtana eli varsinaisen tarkastuksen suoritta- mishetkell(cid:228). N(cid:228)in ne m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)v(cid:228)t vakuutuksenantajan todellisen taloudellisen tilanteen. Jos tarkastajat katsovat, ett(cid:228) vakuutusteknist(cid:228) vastuuvelkaa vastaavat varat eiv(cid:228)t riit(cid:228) kattamaan yrityksen vastuita, ne voivat vaatia yrityst(cid:228) ryhtym(cid:228)(cid:228)n tarvittaviin toimenpiteisiin taloudellisen tilanteensa korjaamiseksi ja esimerkiksi kielt(cid:228)(cid:228) yrityksen varojen vapaan hallinnan tai vaatia tervehdytt(cid:228)missuunnitelman laatimista. Komissio on tutkinut k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n menetelmi(cid:228), joita Kreikan valvontaviranomaiset noudattavat tarkkailles- saan Kreikan vakuutusyritysten vakavaraisuutta, erityisesti vaatimusta kattaa edellisen vuoden vakuutus- tekninen vastuuvelka tilivuotta edelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) vuonna hankituilla varoilla, ja n(cid:228)iden menetelmien yhteensopi- vuutta yhteis(cid:246)n oikeuden kanssa. Kuten komissio totesi vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen P-1686/ jotka 99, asiasta on keskusteltu Kreikan viranomaisten kanssa eik(cid:228) komissio ole havainnut seikkoja, C 280 E/18 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 viittaisivat Kreikan valvontaviranomaisten noudattavan jatkuvasti vakiintuneita hallinnollisia k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), jotka ovat vastoin kansallista tai yhteis(cid:246)n vakuutuslains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Mit(cid:228) tulee parlamentin j(cid:228)senen mainitsemaan vakuutusyritysten ottamiseen viralliselle listalle, arvopaperien viralliselle p(cid:246)rssilistalle ottamista koskevien vaatimusten yhteensovittamisesta 5 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1979 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 79/279/ETY ei s(cid:228)(cid:228)det(cid:228) erikseen t(cid:228)m(cid:228)nkaltaisesta tilanteesta. Direktiivin liitteess(cid:228), jossa m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n osakkeiden ottamista arvopaperip(cid:246)rssin viralliselle listalle koskevat vaatimukset, asetetaan kuitenkin A luettelon I. 1 kohdassa (5) yleinen velvoite, jonka mukaan (cid:148)yhti(cid:246)n oikeudellisen aseman on sek(cid:228) yhti(cid:246)n perustamisen ett(cid:228) yhti(cid:246)j(cid:228)rjestyksen mukaisen toiminnan osalta oltava sit(cid:228) koskevien lakien ja asetusten mukainen(cid:148). Muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten yhteensovittamisesta annetun ensimm(cid:228)isen direktiivin (73/239/ ETY) muuttamisesta erityisesti matkailijoille annetun avun osalta 10 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1984 annettu neuvoston direktiivi 84/641/ETY (6) saatettiin osaksi Kreikan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) 22. maaliskuuta 1990 annetulla presidentin asetuksella DP 103/1990. Komissio tutkii parhaillaan, voivatko muut kuin Kreikan vakuutus- oikeuden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset est(cid:228)(cid:228) tiepalveluvakuutusten tarjoamisen Kreikassa tai haitata sit(cid:228), jos vakuutusta tarjoavat vakuutusyritykset on asianmukaisesti hyv(cid:228)ksytty muissa j(cid:228)senvaltioissa vakuutusdirektiivien nojalla. Komissio on jo huomauttanut asiasta Kreikan viranomaisille ja aloittaa tarvittaessa EY:n perus- tamissopimuksen 226 artiklan (entinen 169 artikla) mukaisen menettelyn. (1) (2) (3) (4) (5) (6) EYVL C 27 E, 29. 1. 2000, s. 161. EYVL L 228, 11. 8. 1992. EYVL L 360, 9. 12. 1992. EYVL L 374, 31. 12. 1991. EYVL L 66, 16. 3. 1979. EYVL L 339, 27. 12. 1984. (2000/C 280 E/016) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2209/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastojen tuki asukasta kohti Vastauksessaan kysymykseeni E-1558/99 (1) komissio toteaa, ett(cid:228) Luxemburgin osuus oli 0,04 %, eli v(cid:228)hiten kaikista 15 j(cid:228)senvaltiosta. Jos komissio olisi vaivautunut lukemaan kysymykseni, se olisi huomannut, ett(cid:228) kysymys koski suhteellista vaurautta asukasta kohti laskettuna. Voiko komissio t(cid:228)ll(cid:228) kerralla antaa vastauksen seuraavaan kysymyk- seen: Saako Luxemburg, joka on asukasta kohti laskettuna rikkain j(cid:228)senvaltio, asukasta kohti suurimman osuuden rakennerahaston m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoista? Jos se pit(cid:228)(cid:228) paikkansa, pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio t(cid:228)t(cid:228) oikeutettuna? (1) EYVL C 170 E, 20. 6. 2000, s. 34. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 2000) Seuraavana ohjelmakautena 2000(cid:129)2006 Luxemburg saa rakennerahastoista tukea vuosittain 31,23 euroa (vuoden 1999 hinta) asukasta kohden. Jos j(cid:228)senvaltiot asetetaan j(cid:228)rjestykseen suurimmasta pienimp(cid:228)(cid:228)n niiden asukaskohtaisen tuki-intensiteetin mukaan, Luxemburg sijoittuu kahdenneksitoista, joten sen osuus m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoista asukasta kohti ei ole suurin


title: Voyages à longue distance.

eurovoc_concepts:
EU Member State
group travel
mode of transport
tourism statistics
transport statistics
travel


title: Commission Regulation (EC) No 2518/1999 of 29 November 1999 on the issuing of system B export licences for fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
export licence
fresh fruit
fresh vegetable

formats: pdf print

text: L 305/10 EN Official Journal of the European Communities 30. 11. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 2518/1999 of 29 November 1999 on the issuing of system B export licences for fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 2190/96 of 14 November 1996 on detailed rules for implementing Council Regulation (EEC) No 2200/96 as regards export refunds on fruit and vegetables (1), as last amended by Regulation (EC) No 1303/1999 (2), and in particular Article 5(6) thereof, (1) Whereas Commission Regulation (EC) No 1926/1999 (3) fixes the indicative quantities laid down for the issue of export licences other than those requested in the context of food aid; (2) Whereas, in the light of information now available to the Commission, the indicative quantities have been exceeded in the case of hazelnuts in shell, walnuts in shell, table grapes and apples; (3) Whereas as a consequence, for system B licences applied for between 16 September and 15 November 1999, a rate of refund which is lower than the indicative rate should be fixed for hazelnuts in shell, walnuts in shell, table grapes and apples; HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The percentages for the issuing of system B export licences, as referred to in Article 5 of Regulation (EC) No 2190/96, and applied for between 16 September and 15 November 1999, by which the quantities applied for and the rates of refund applic- able must be multiplied, shall be as fixed in the Annex hereto. The above subparagraph shall not apply to licences applied for in connection with food-aid operations as provided for in Article 10(4) of the Agreement on Agriculture concluded during the Uruguay Round of multilateral trade negotiations. This Regulation shall enter into force on 30 November 1999. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 29 November 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 292, 15. 11. 1996, p. 12. (2) OJ L 155, 22. 6. 1999, p. 29. (3) OJ L 238, 9. 9. 1999, p. 20. 30. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 305/11 ANNEX Percentages for the issuing of licences and rates of refund applicable to system B licences applied for between 16 September and 15 November 1999 Product Destination or group of destinations Percentage for the issuing of licences Rate of refund (EUR/tonne net) Tomatoes Shelled almonds Hazelnuts in shell Shelled hazelnuts Walnuts in shell Oranges Lemons Table grapes Apples Peaches and nectarines A01 A01 A01 A01 A01 100 % 100 % 100 % 100 % 100 % F01, F02, F05 100 % A01 A01 F01 F02 F03, F04 A21 100 % 100 % 100 % 100 % 100 % 100 % 20,0 50,0 45,5 114,0 69,1 50,0 35,0 23,4 37,2 28,8 46,2 27,0


title: WRITTEN QUESTION E-2202/99 by Luis Berenguer Fuster (PSE) to the Commission. Commission initiatives on the rights of consumers entering into contracts with airlines.

eurovoc_concepts:
air transport
carriage of passengers
consumer protection
indemnification
liberalisation of the market
provision of services

text: 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/71 (2000/C 225 E/070) WRITTEN QUESTION E-2202/99 by Luis Berenguer Fuster (PSE) to the Commission (29 November 1999) Subject: Commission initiatives on the rights of consumers entering into contracts with airlines Liberalisation of the air transport sector has had significant benefits for consumers, most importantly a if not implemented properly, deregulation can greater choice of carrier and cheaper prices. However, frequently have other, negative effects as a result of congestion in the skies and inadequate airport infrastructures. Passengers are affected by delays, which result in missed flights and other inconvenience. When such situations arise, the airlines hide behind the small print in the ticket purchase agreement to evade their responsibility. Does the Commission intend to adopt measures to establish the airlines(cid:146) responsibility and ensure that passengers receive compensation when airlines do not adhere to their timetables or when their luggage is lost? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (19 January 2000) The Commission is about to begin a major consultation on air passenger rights in the Community with a view to making a full assessment of the current situation and developing a new strategic approach to this issue in the coming year. A consultation paper will be launched in the near future. It will seek the views of both industry and consumers on delays and baggage, as well as a much wider range of other issues. Action will be taken in the light of the reactions received. One specific action on giving information to passengers has already been agreed for launch in the coming months (cid:129) the mandatory publication of punctuality indicators for airlines and airports. There is already some provision in Community law for compensation for delayed passengers who are late arriving at their destination because the airline overbooked the aircraft. Such passengers are entitled to immediate compensation of up to € 300 under Council Regulation EEC No 295/91 of 4 Febraury 1991 establishing common rules for a denied-boarding compensation system in scheduled air transport (1). A proposal (2) to amend the Regulation, improving the level of compensation and extending it to cover passengers who are delayed because an airline cancels their flight, is close to agreement. Extending compensation any further than this would require careful consideration since a large proportion of delays are caused by factors that are genuinely beyond the airlines(cid:146) control, notably air traffic delays. the Warsaw Convention of 1929 sets low maximum limits of As far as baggage is concerned, approximately € 17 per kilo on airlines(cid:146) liability for any loss or damage during international journeys. The new Montreal Convention of May 1999 raises this limit to approximately € 1 300 per passenger. Compensation in excess of these limits is only possible where the passenger has agreed a higher figure in advance with the airline and paid any extra charges needed to cover additional insurance. The Commission will make proposals for Community ratification and implementation of the new Montreal Convention at the beginning of 2000. (1) OJ L 36, 8. 2. 1991. (2) COM(98) 580 final. (2000/C 225 E/071) WRITTEN QUESTION E-2204/99 by Olivier Dupuis (TDI) to the Commission (29 November 1999) Subject: Agreements in the air transport sector and compliance with competition rules In recent years, the Commission has been involved in analysing and regulating certain agreements between airlines in order to safeguard openness and competition on the markets in question. To this end, in the


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2125/99 van Nelly Maes (Verts/ALE) en Bart Staes (Verts/ALE) aan de Raad. Financiële steun aan de Europese petroleumindustrie.

eurovoc_concepts:
OPEC
economic support
energy crisis
environmental impact
environmental protection
greenhouse gas
petroleum policy

text: C 219 E/96 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 1. 8. 2000 Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (17 december 1999) Het feit dat luchtvaartmaatschappijen voor hun goedkoopste retourbiljetten vaak minder aanrekenen dan voor hun standaardbiljet enkele reis is niet in strijd met de communautaire regelgeving betreffende prijsvorming zoals vastgesteld in Verordening (EEG) nr. 2409/92 van de Raad van 23 juli 1992 inzake tarieven voor luchtdiensten (1). Overeenkomstig die verordening kunnen de luchtvaartmaatschappijen vrij het niveau en de structuur van hun tarieven bepalen, zodat ze snel op de marktsituatie kunnen reageren. Dit heeft geleid tot een heviger concurrentie en in het bijzonder tot lagere vrijetijdstarieven op vele routes. De meeste luchtvaartmaatschappijen bieden hun laagste tarieven uitsluitend voor retourbiljetten aan, gewoon omdat het oneconomisch zou zijn ze te splitsen en biljetten voor een enkele reis voor de helft van de prijs te verkopen. Vaak doen passagiers een goede zaak met deze vrijetijdsbiljetten, zelfs als ze slechts voor de helft worden gebruikt. Het voordeel van Verordening (EEG) nr. 2409/92 is echter dat zij de luchtvaartmaatschappijen in staat stelt voortdurend te reageren teneinde met hun rivalen te concurreren. Een aantal goedkope luchtvaartmaat- schappijen bieden nu zeer lage tarieven voor enkele reizen aan alsmede transparante prijsstructuren die gebaseerd zijn op de kostprijs van elk deel van de vlucht. Dit toont aan dat de luchtvaartmaatschappijen in staat zijn op de wensen van hun klanten te reageren. Daartoe is het van belang dat zij hun flexibiliteit behouden. Rekening houdend met de voordelen van het geven van flexibiliteit aan de luchtvaartmaatschappijen om hun tarieven vast te stellen als reactie op de markt, heeft de Commissie geen plannen om de luchtvaart- maatschappijen bijkomende beperkingen of eisen op te leggen om de kwestie van biljetten voor enkele reizen aan te pakken. (1) PB L 240 van 24. 8. 1992. (2000/C 219 E/124) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2125/99 van Nelly Maes (Verts/ALE) en Bart Staes (Verts/ALE) aan de Raad Betreft: Financiºle steun aan de Europese petroleumindustrie (29 november 1999) De petroleumsector is volop in beweging. Grote bedrijven fuseren. OPEC-bijeenkomsten leiden al dan niet tot het stijgen van de prijs voor ruwe olie. In de pers wordt regelmatig bericht over nieuwe olievelden. De crisissfeer van 1973 lijkt definitief achter de rug. In de afgelopen twee decennia werd het energiebeleid van de Europese Commissie steeds meer toegespitst op drie krachtlijnen: a) voldoende energiebevoorrading, b) milieuvriendelijkheid en c) versteviging van de concurrentiepositie. Heeft de Raad na de petroleumcrisis van 1973 financiºle steunmaatregelen uitgewerkt voor de 1. Europese petroleumsector? Zo neen, heeft de Raad de betrokken sector op een andere wijze ondersteund? Om welke initiatieven 2. gaat het dan? Zo ja, kan de Raad een volledig overzicht verstrekken van de financiºle steun die sinds 1973 werd 3. toegekend aan de Europese petroleumsector (uitsplitsing naar programma(cid:146)s en bedrijven a. u. b. )? 4. Welke redenen schuift de Raad naar voren om deze financiºle steun aan de Europese petroleumsector te motiveren? Is de Raad van oordeel dat financiºle steun aan de petroleumsector in overeenstemming is met de 5. maatregelen tegen de CO2-uitstoot? 1. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 219 E/97 Antwoord (31 januari 2000) De Raad beseft dat de Gemeenschap in grote mate afhankelijk is van fossiele brandstoffen en meent dat zowel op korte als op lange termijn, waakzaamheid geboden is. Een aanzienlijk deel van het communautaire optreden in dit verband is vervat in programma(cid:146)s die erop gericht zijn bij te dragen tot de verwezenlijking van de prioritaire doelstellingen van het energiebeleid: continu(cid:239)teit van de bevoorrading, concurrentievermogen en bescherming van het milieu. Dergelijke programma(cid:146)s vormen een aanvulling op het nationale energiebeleid via door de Commissie voorgestelde communautaire maatregelen. Sinds 1975 is voornamelijk in het kader van het programma THERMIE financiºle steun aan de sector koolwaterstoffen verleend met het oog op een veilige, schone en efficiºnte exploitatie van koolwaterstoffen. Wat de details van deze steunmaatregelen betreft, worden de geachte leden verzocht hun vraag te richten tot de Commissie, aangezien deze verantwoordelijk is voor de uitvoering en het beheer van deze programma(cid:146)s. De Raad is zich er ten volle van bewust dat de vermindering van broeikasgasemissies afhankelijk is van een adequate reactie van de energiesector. Daarom heeft hij in zijn conclusies inzake klimaatverandering, van mei 1998 (1), gewezen op de behoefte aan een duurzaam streven naar energie-efficiºntie en energie- besparing en aan beperking van de milieu-effecten van het gebruik van energiebronnen met een hoog koolstofgehalte. (1) Doc. 8357/98 Presse 136. (2000/C 219 E/125) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2132/99 van Olivier Dupuis (TDI) aan de Commissie (24 november 1999) Betreft: De toestand in Saoedi-Arabiº Zowel uit de berichten van internationale organisaties als uit de rapporten die goedgekeurd zijn door de Commissie voor de rechten van de mens van de Verenigde Naties (E/CN. 4/1998/44, paragraaf 19 en 21 (cid:129) E/CN. 4/1998/43, paragraaf 13 en 405 (cid:129) E/CN. 4/1998/68, paragraaf 89 en 92) blijkt hoe ernstig de toestand van de rechten van de mens en de fundamentele vrijheden in Saoedi-Arabiº is. De VN-instantie stelt namelijk aan de kaak: willekeurige opsluiting, foltering, personen die onder dwang of tegen hun wil moeten verdwijnen, en buitengerechtelijke, standrechtelijke of willekeurige executies door de Saoedische autoriteiten (zo zijn er in 1997 bijvoorbeeld ook meer dan 70 buitenlandse onderdanen terechtgesteld in Saoedi-Arabiº, waar de doodstraf ook uitgevoerd wordt op personen die minderjarig zijn op het ogenblik van de feiten. Algemeen gesproken voeren de autoriteiten van Riyad een zeer sterke repressie tegen politieke tegenstanders (er is een volledig verbod op politieke partijen) en religieuze minderheden, en houden ze de pers volledig onder controle. Arrestaties wegens opiniedelicten worden hoe langer hoe talrijker. Amputatie als strafmaatregel blijft op grote schaal toegepast worden. Kan de Europese Commissie laten weten hoe ze de toestand in Saoedi-Arabiº beoordeelt? Welke initiatieven heeft ze genomen of denkt ze te nemen om de Saoedische autoriteiten ertoe te brengen om minstens een minimum van respect voor de rechten van de mens en de fundamentele vrijheden in acht te nemen? Antwoord van de heer Patten namens de Commissie (8 december 1999) De toestand van de mensenrechten in Saoedi-Arabiº geeft inderdaad aanleiding tot bezorgdheid. Tussen de Gemeenschap en Saoedi-Arabiº bestaat er geen specifieke overeenkomst waarmee een kader voor een rechtstreekse uitwisseling van standpunten en een dialoog zou worden geboden. Een geregelde politieke dialoog is tot stand gebracht tussen de Gemeenschap en de Raad voor Samenwerking van de Golfstaten (GCC), in het kader van de Samenwerkingsovereenkomst van de Unie met de GCC-landen, namelijk Verenigde Arabische Emiraten (VAE), Saudi-Arabiº, Bahrein, Qatar, Oman en Koeweit


title: 1999/806/CE: Decisão do Conselho, de 29 de Novembro de 1999, que autoriza a República Italiana a aplicar ou a continuar a aplicar a certos óleos minerais utilizados para fins específicos, reduções ou isenções do imposto especial sobre o consumo, nos termos do n.o 4 do artigo 8.o da Directiva 92/81/CEE

eurovoc_concepts:
Italy
excise duty
lead-free petrol
mineral oil
tax exemption
tax relief

text: 7. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 313/11 DECISÃO DO CONSELHO de 29 de Novembro de 1999 que autoriza a República Italiana a aplicar ou a continuar a aplicar a certos óleos minerais utilizados para fins específicos, reduções ou isenções do imposto especial sobre o consumo, nos termos do n. o 4 do artigo 8. o da Directiva 92/81/CEE O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, (6) (1999/806/CE) Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Directiva 92/81/CEE do Conselho, de 19 de Outubro de 1992, relativa à harmonização das estruturas do imposto especial sobre o consumo de óleos minerais (1), e, nomeadamente o seu n. o 4 do artigo 8. o, Tendo em conta a proposta da Comissão, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) (5) Por força do n. o 4 do artigo 8. o da Directiva 92/81/CEE, sob o Conselho, deliberando por unanimidade proposta da Comissão, pode autorizar qualquer Estado- -Membro a introduzir isenções ou reduções do imposto especial sobre o consumo de óleos minerais, motivadas por considerações políticas específicas; e As autoridades italianas notificaram à Comissão a sua intenção de, em regiões geográficas particularmente desfavorecidas, aplicar taxas reduzidas do imposto espe- cial de consumo ao gasóleo para aquecimento e ao GPL utilizado para aquecimento e distribuído através de redes canalizadas nessas regiões; Os outros Estados-Membros foram informados dessa notificação; A Comissão e todos os Estados-Membros reconhecem que a aplicação de uma taxa reduzida do imposto espe- cial de consumo ao gasóleo para aquecimento e ao GPL utilizado para aquecimento e distribuído através de redes canalizadas nas referidas regiões se justifica por conside- rações de política ambiental e social e que não dá origem a distorções da concorrência nem entrava o bom funcionamento do mercado interno; A Comissão analisará periodicamente as reduções e isen- ções concedidas, a fim de verificar a sua compatibilidade com o bom funcionamento do mercado interno e com a política comunitária em matéria de protecção do ambi- ente; A República Italiana solicitou autorização para aplicar, desde 1 de Janeiro de 1999, taxas reduzidas do imposto especial de consumo ao gasóleo para aquecimento e ao GPL utilizado para aquecimento e distribuído através de redes canalizadas nas referidas regiões; o Conselho deve reexaminar com base num relatório da Comissão, a aplicação dessas taxas antes de 31 de Dezembro de 1999, data em que caduca a autorização concedida pela presente decisão, ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: Artigo 1. o Em conformidade com o disposto no n. o 4 do artigo 8. o da Directiva 92/81/CEE e com as obrigações definidas na Directiva 92/82/CEE, de 19 de Outubro de 1992, relativa à aproximação das taxas do imposto especial sobre o consumo de óleos minerais (2), em particular as taxas mínimas fixadas nos artigos 5. o e 7. o, a República Italiana é autorizada a aplicar, até 31 de Dezembro de 1999 e em regiões geográficas particularmente reduzidas do imposto especial de desfavorecidas, consumo ao gasóleo para aquecimento e ao GPL utilizado para aquecimento e distribuído através de redes canalizadas nessas regiões. taxas Artigo 2. o A presente decisão é aplicável com efeitos desde 1 de Janeiro de 1999. A República Italiana é a destinatária da presente decisão. Artigo 3. o Feito em Bruxelas, em 29 de Novembro de 1999. Pelo Conselho O Presidente S. NIINISTÖ (1) JO L 316 de 31. 10. 1992, p. 12. Directiva com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 94/74/CE (JO L 365 de 31. 12. 1994, p. 46). (2) JO L 316 de 31. 10. 1992, p. 19


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2318/99 von Avril Doyle (PPE-DE) an die Kommission. Mittel des Leader+-Programms und Verabschiedung der endgültigen Leitlinien für Leader+.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
EU programme
Ireland
rural development

text: 18. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 203 E/163 Der Huchen ist eine im S(cid:252)(cid:223)wasser lebende Fischart, der jedoch unter marinen Bedingungen ein wesentlich h(cid:246)heres Wachstumspotential besitzt, weshalb der Import nach Finnland angestrebt wird. Zur Zucht im S(cid:252)(cid:223)wasser mu(cid:223) jedoch die Haltung in offenen Teichanlagen mit einer Wasserversorgung aus Oberfl(cid:228)chen- gew(cid:228)ssern erfolgen, um hochwertige Produkte zu erhalten. Werden die Laichfische des Huchens im gleichm(cid:228)(cid:223)ig temperierten Grundwasser gehalten, so sind die Geschlechtsprodukte minderwertig. Diese offenen Systeme zur Huchenzucht in Deutschland und (cid:214)sterreich werden regelm(cid:228)(cid:223)ig von Gesundheits- diensten (cid:252)berwacht und seuchenhygienisch untersucht. Ist es m(cid:246)glich, eine Ausnahmegenehmigung f(cid:252)r den Import von Huchen bzw. Huchenlaich, die nicht aus geschlossenen Systemen stammen, nach Finnland zu erhalten? Welche Zeugnisse bzw. Nachweise sind daf(cid:252)r beizubringen? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (8. Dezember 1999) Die Bedingungen f(cid:252)r den innergemeinschaftlichen Handel mit lebenden Fischen f(cid:252)r Zuchtzwecke sind in der Richtlinie des Rates 91/67/EWG vom 28. Januar 1991 betreffend die tierseuchenrechtlichen Vorschrif- ten f(cid:252)r die Vermarktung von Tieren und anderen Erzeugnissen der Aquakultur (1) festgelegt. Zweck der Richtlinie ist es, die Ausbreitung von Fischkrankheiten bei Handelsgesch(cid:228)ften zu verhindern. Im Rahmen dieser Richtlinie hat Finnland den Status eines krankheitsfreien Landes in bezug auf die infekti(cid:246)se h(cid:228)motopoetische Nekrose (IHN) und die virale h(cid:228)morrhagische Septik(cid:228)mie (VHS), zweier Hauptkrankheiten bei Lachsfischen, erhalten. Mitgliedstaaten, die Lachsfische nach Finnland ausf(cid:252)hren wollen, m(cid:252)ssen die in den gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften festgelegten Garantien in bezug auf das Fehlen dieser Krankheiten abgeben. Da Huchen zur Familie der Lachsfische geh(cid:246)ren, unterliegt jede Ausfuhr dieser Art in ein krankheitsfreies Land dieser Bedingung. Eine Abweichung von diesem Grundsatz ist nicht vorgesehen. Spezifische Einfuhrerfordernisse der Gemeinschaft f(cid:252)r Lachsfische aus Drittl(cid:228)ndern sind nicht festgelegt worden. Die Richtlinie 91/67/EWG bestimmt, da(cid:223) die Mitgliedstaaten daf(cid:252)r Sorge tragen, da(cid:223) bei Einfuhren aus diesen L(cid:228)ndern zumindest gleichwertige Bedingungen wie bei der Erzeugung und Vermark- tung von Erzeugnissen aus der Gemeinschaft gelten. (1) ABl. L 46 vom 19. 2. 1991. (2000/C 203 E/210) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2318/99 von Avril Doyle (PPE-DE) an die Kommission (29. November 1999) Betrifft: Mittel des Leader+-Programms und Verabschiedung der endg(cid:252)ltigen Leitlinien f(cid:252)r Leader+ Kann die Kommission angesichts der Tatsache, da(cid:223) Irland im Zeitraum 2000-2006 weniger Mittel aus den Strukturfonds zuflie(cid:223)en werden, ihre Gr(cid:252)nde darlegen, warum sie derartig einschneidende K(cid:252)rzungen bei einem Modellprogramm wie Leader vorgenommen hat, das sich bei der Schaffung von Partnerschaften, bei (cid:246)rtlicher Federf(cid:252)hrung, bei der F(cid:246)rderung von Professionalismus, sozialer Eingliederung und bei der Schaffung von Arbeitspl(cid:228)tzen sowie (cid:246)rtlichem Wirtschaftswachstum in ganz Irland als wertvoll erwiesen hat, und angeben wann die Leitlinien f(cid:252)r das Leader+-Programm endg(cid:252)ltig verabschiedet und ver(cid:246)ffentlicht werden? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (6. Dezember 1999) Auch die Kommission ist der Auffassung, da(cid:223) die Gemeinschaftsinitativen LEADER I und II zahlreichen l(cid:228)ndlichen Gemeinden die M(cid:246)glichkeit gegeben haben, integrierte und innovative Ans(cid:228)tze zur F(cid:246)rderung der l(cid:228)ndlichen Wirtschaft zu entwickeln und umzusetzen und da(cid:223) dabei sehr positive Ergebnisse erzielt wurden. Aus diesen Grunde k(cid:246)nnen viele der im Rahmen dieser Gemeinschaftsinitiativen gesammelten Erfahrungen nunmehr in die Hauptprogramme zur l(cid:228)ndlichen Entwicklung einflie(cid:223)en, die derzeit von den C 203 E/164 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 Mitgliedstaaten vorbereitet werden. Mit der neuen Gemeinschaftsinitiative LEADER + sollen Innovation und herausragende Leistungen gef(cid:246)rdert und die Hauptprogramme durch integrierte Pl(cid:228)ne erg(cid:228)nzt werden, die von lokalen Partnerschaften entworfen und durchgef(cid:252)hrt werden. Durch die Verbindung dieser Ma(cid:223)nah- men k(cid:246)nnen in einem integrierten Ansatz Synergien entstehen, die zur wirtschaftlichen Entwicklung der l(cid:228)ndlichen Gebiete in Irland beitragen. Die Kommission hat den Entwurf der Leitlinien f(cid:252)r LEADER + u. a. dem STAR-Ausschu(cid:223) und dem Parlament (cid:252)bermittelt. Die endg(cid:252)ltige Fassung wird angenommen, wenn deren Stellungnahmen der Kommission vorliegen. Dies wird voraussichtlich Anfang 2000 der Fall sein. (2000/C 203 E/211) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2319/99 von Gunilla Carlsson (PPE-DE) an die Kommission (29. November 1999) Betrifft: Liberalisierung der Telekomdienste in Schweden In Schweden gibt es seit langem Pl(cid:228)ne, alle privaten wie staatlichen Besitzer von Mobiltelefonnetzen gesetzlich zu zwingen, Diensteanbietern Zugang zu ihrer mit erheblichen Investitionen unter Wett- bewerbsbedingungen aufgebauten Infrastruktur zu gew(cid:228)hren. Gedenkt die Kommission einen solchen Versto(cid:223) gegen den Grundsatz des Wettbewerbs zu gleichen Bedingungen zuzulassen? Wie gedenkt die Kommission weiterhin eine gro(cid:223)e Bereitschaft zu Investitionen in die Mobilnetzkapazit(cid:228)t angesichts des neuen gro(cid:223)en Bedarfs nach Einf(cid:252)hrung des universellen mobilen Telekommunikations- systems zu gew(cid:228)hrleisten? Welche Auffassung vertritt die Kommission bez(cid:252)glich einer solchen geregelten Unterscheidung zwischen Netzbetreibern und Diensteanbietern? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (13. Dezember 1999) Die Kommission ist (cid:252)ber die schwedischen Rechtsvorschl(cid:228)ge f(cid:252)r den Zugang von Diensteanbietern zu den Netzen zugelassener Mobilfunkbetreiber unterrichtet. Soviel ihr bekannt ist, sind jedoch der endg(cid:252)ltige Geltungsbereich und die Bedingungen dieser Rechtsvorschriften noch festzulegen. Die Kommission stimmt der Auffassung zu, da(cid:223) sich die Regulierung auf gemeinschaftlicher und einzel- staatlicher Ebene auf ein Minimum beschr(cid:228)nken sollte Wie in ihrer k(cid:252)rzlichen Mitteilung ((cid:132)Entwicklung neuer Rahmenbedingungen f(cid:252)r elektronische Kommunikationsinfrastrukturen und zugeh(cid:246)rige Dienste (cid:129) Kommunikationsbericht 1999(cid:147)) (1) festgestellt, (cid:132)besteht die Gefahr, da(cid:223) ein unangemessen restriktives Regulierungssystem eine Investitionsbremse darstellt oder nachhaltige Investitionen behindert. Der geltende Rechtsrahmen ist zu einem Gro(cid:223)teil mit der Notwendigkeit befa(cid:223)t, einen Wettbewerbsmarkt zu schaffen, z. B. indem die etablierten Betreiber verpflichtet werden, allen Antr(cid:228)gen auf Zugang zu ihren Netzen und auf die Zusammenschaltung mit ihren Netzen stattzugeben. Wenn ein wettbewerbsorientierter Markt einmal effektiv besteht, sind viele dieser Bestimmungen nicht mehr erforderlich, so da(cid:223) haupts(cid:228)chlich auf die Anwendung der Wettbewerbsregeln des EG-Vertrags zur(cid:252)ckgegriffen werden kann. (cid:147) Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 4 Absatz 2 der Richtlinie 97/33/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 30. Juni 1997 (cid:252)ber die Zusammenschaltung in der Telekommunikation im Hinblick auf die Sicherstellung eines Universaldienstes und der Interoperabilit(cid:228)t durch Anwendung der Grunds(cid:228)tze f(cid:252)r einen offenen Netzzugang (ONP) (2) haben die (cid:132)zur Bereitstellung der in Anhang I aufgef(cid:252)hrten (cid:246)ffentlichen Telekom- munikationsnetze und f(cid:252)r die (cid:214)ffentlichkeit zug(cid:228)nglichen Telekommunikationsdienste befugten Organisa- tionen mit betr(cid:228)chtlicher Marktmacht (cid:133) allen begr(cid:252)ndeten Antr(cid:228)gen auf Netzzugang (cid:129) einschlie(cid:223)lich des Zugangs an Punkten, bei denen es sich nicht um die der Mehrheit der Endbenutzer angebotenen Netzabschlu(cid:223)punkte handelt (cid:129) stattzugeben. (cid:147) Demnach k(cid:246)nnen die Mitgliedstaaten den gleichberechtigten,


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2315/99 af Pat Gallagher (UEN) til Kommissionen. Finansiel bistand til Mali og navnlig virksomheden Itema.

eurovoc_concepts:
Lomé Convention
Mali
development aid
distribution of aid
financial aid
financial control
management

text: C 225 E/96 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 (cid:129) hver enkelt virksomheds eksporterede m(cid:230)ngder til Den Europ(cid:230)iske Union; (cid:129) en liste over f(cid:230)llesskabsvirksomheder, som aftager disse m(cid:230)ngder med angivelse af de medlemsstater, hvori disse er beliggende. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. januar 2000) Kommissionen er ikke i stand til at freml(cid:230)gge de oplysninger, som det (cid:230)rede medlem efterspłrger. Oplysningerne vedrłrer nemlig private virksomheders kommercielle aktiviteter. S(cid:229)danne oplysninger videresendes ikke til Kommissionen af medlemsstaternes toldmyndigheder. Kommissionen sender det (cid:230)rede medlem og Europa-Parlamentets Generalsekretariat listen over thailandske virksomheder, som har tilladelse til at eksportere fiskeriprodukter til F(cid:230)llesskabet. (2000/C 225 E/096) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2315/99 af Pat Gallagher (UEN) til Kommissionen (29. november 1999) Om: Finansiel bistand til Mali og navnlig virksomheden Itema Kan Kommissionen oplyse det nłjagtige belłb for den finansielle bistand, der er blevet ydet til Malis regering under de udviklingsprogrammer, der er blevet stłttet af EU, og LomØ-konventioner i lłbet af de sidste fem (cid:229)r og navnlig, hvorvidt nogle af disse pengebelłb er blevet givet direkte eller indirekte til en virksomhed med navnet Itema, som den malisiske regering ejer en betydelig andel af? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Poul Nielson (21. december 1999) Nedenst(cid:229)ende tabel viser en fordeling af finansieringsmidlerne via Den Europ(cid:230)iske Udviklingsfond (EUF) og F(cid:230)llesskabets budget til Mali siden 1986. Ingen af disse midler er ydet hverken direkte eller indirekte til Itema. 1. Nationalt vejledende program 137 158 189 LomØ III (1986-90) LomØ IV (1991-96) LomØ IVbis (1997-01) 2. Andre EUF-ressourcer (cid:129) Strukturtilpasningsfacilitet (SAF) (cid:129) Stabex (cid:129) Flygtninge (cid:129) Risikovillig kapital (EIB) (cid:129) Sysmin 3. EF-budgetmidler (cid:129) Fłdevaresikkerhed (cid:129) (NGO(cid:146)er) (cid:129) Demokrati og menneskerettigheder (cid:129) Decentralt samarbejde (cid:129) Tropiske skove (cid:129) Bek(cid:230)mpelse af AIDS (cid:129) ECHO 20,3 14,8 9,7 6,7 61,45 0,9 0,7 21,9 7,75 9,1 0,279 0,73 0,80 1,0 29,4 (1) 10 15 0,25 2,65 0,233 0,28 0,07 7,6 4. I ALT (1 + 2 + 3) 188,5 262,6 254,4 (1) Et nyt SAF-program til et belłb p(cid:229) 37 mio. EUR er til godkendelse


title: Verordening (EG) nr. 2514/1999 van de Commissie van 29 november 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: 30. 11. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 305/1 I (Besluiten waarvan de publicatie voorwaarde is voor de toepassing) VERORDENING (EG) Nr. 2514/1999 VAN DE COMMISSIE van 29 november 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, (2) vermeld, de forfaitaire waarden bĳ invoer uit derde landen vaststelt. Op grond van de bovenvermelde criteria moeten de forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld op de in de bĳlage bĳ deze verordening vermelde niveaus, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1498/98 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Overwegende hetgeen volgt: (1) In Verordening (EG) nr. 3223/94 zĳn op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguayronde de criteria vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de perioden die in de bĳlage bĳ die verordening zĳn HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de bĳlage bĳ deze verordening. in de tabel Deze verordening treedt in werking op 30 november 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 29 november 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 198 van 15. 7. 1998, blz. 4. L 305/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 11. 1999 bĳ de verordening van de Commissie van 29 november 1999 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit BĲLAGE GN-code Code derde landen (1) (in EUR/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 052 628 999 052 999 204 999 052 999 052 528 600 999 039 052 060 400 404 804 999 052 064 400 999 81,0 59,5 70,3 158,7 134,8 146,8 92,0 92,0 63,2 63,2 51,3 51,3 55,9 77,3 71,7 68,3 90,7 65,1 34,4 84,2 71,4 26,8 62,1 148,2 60,2 91,2 99,9 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 2645/98 van de Commissie (PB L 335 van 10. 12. 1998, blz. 22). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2520/1999 av den 29 november 1999 om leverans av vegetabilisk olja som livsmedelsbistånd

eurovoc_concepts:
Burkina Faso
India
food aid
soya bean oil
sunflower seed oil
vegetable oil

text: 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 305/15 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2520/1999 av den 29 november 1999 om leverans av vegetabilisk olja som livsmedelsbistånd EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING av varje parti skall lämnar det lägsta anbudet. tilldelas den anbudsgivare som med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996 om principerna för förvaltning av livsmedelsbi- stånd samt om särskilda stödåtgärder för livsmedelsförsörj- ningen (1), särskilt artikel 24. 1 b i denna, och av följande skäl: 1. 2. 3. 4. I den nämnda förordningen fastställs förteckningen över länder och organ som har rätt att motta gemenskapsbi- stånd och anges de allmänna kriterierna för transport av livsmedelsbiståndet efter fob-stadiet. Som en följd av flera beslut om tilldelning av livsmedels- bistånd har kommissionen tilldelat vissa mottagare vege- tabilisk olja. Dessa leveranser bör ske i enlighet med bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 2519/97 av den 16 december 1997 om allmänna bestämmelser för anskaff- ning av varor som skall levereras som livsmedelsbistånd från gemenskapen i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1292/96 (2). Det är nödvändigt att ange tidsfrister och leveransvillkor för att bestämma de därav följande kost- naderna. För att säkerställa att leveranserna för ett bestämt parti genomförs bör anbudsgivare ha möjlighet att framskaffa antingen rapsolja eller solrosolja. Kontrakt för leverans HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Vegetabilisk olja skall framskaffas inom gemenskapen som livs- medelsbistånd för leverans till de mottagare som är förtecknade i bilagan i enlighet med förordning (EG) nr 2519/97 och enligt de villkor som anges i bilagan. Leveransen skall gälla framskaffning av vegetabilisk olja som är producerad inom gemenskapen. För parti A kan framskaffning ej gälla produkt som är producerad och/eller paketerad enligt metoden för aktiv förädling. För parti A skall anbud omfatta antingen rapsolja eller sol- rosolja. Anbud som inte innehåller uppgift om vilken typ av olja som avses skall avvisas. Anbudsgivare skall anses ha kännedom om och ha accepterat alla tillämpliga allmänna och särskilda villkor. Alla andra villkor eller förbehåll i hans anbud skall anses som oskrivna. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 29 november 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 166, 5. 7. 1996, s. 1. (2) EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 23. L 305/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 BILAGA PARTI A 1. Aktion nr: 267/98 2. Mottagare (2): Euronaid, PO Box 12, NL-2501 CA Den Haag, Nederland. Tfn (31-70) 33 05 757; fax (31- 70) 36 41 701; telex 30960 EURON NL 3. Mottagarens representant: uppges av mottagaren 4. Bestämmelseland: Burkina Faso 5. Vara som skall framskaffas: Raffinerad rapsolja eller raffinerad solrosolja 6. Total kvantitet (ton netto): 34 7. Antal partier: 1 8. Varans egenskaper och kvalitet (3) (4) (6): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [III. A. 1 a eller b] 9. Emballage (7): Se EGT C 267, 13. 9. 1996, s. 1 [10. 4 A, B och C. 2] 10. Etikettering eller märkning (5): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [III. A. 3] — språk att använda vid märkning: Franska — tilläggsmärkning: — 11. Framskaffningsmetod: Framskaffning av raffinerad vegetabilisk olja som är producerad inom gemenskapen. Framskaffning kan ej gälla produkt som är producerad och/eller paketerad enligt metoden för aktiv förädling. 12. Fastställt leveransstadium: Fritt utskeppningshamnen 13. Alternativt leveransstadium: — 14. a) Utskeppningshamn: — b) Lastningsadress: — 15. Lossningshamn: — 16. Bestämmelseort: — — hamn eller transitlager: — — transportväg över land: — 17. Leveranstid (intervall eller sista dag) för det fastställda leveransstadiet: — första leveranstid: 17. 1–6. 2. 2000 — andra leveranstid: 7–27. 2. 2000 18. Leveranstid (intervall eller sista dag) för det alternativa leveransstadiet: — första leveranstid: — — andra leveranstid: — 19. Frist för ingivande av anbud (kl. 12. 00 lokal tid i Bryssel): — första leveranstid: 14. 12. 1999 — andra leveranstid: 4. 1. 2000 20. Anbudsgarantins belopp: 15 EUR/ton 21. Adress för inlämnande av anbud och anbudsgaranti (1): Bureau de l'aide alimentaire, à l'attention de Monsieur T. Vestergaard, bâtiment Loi 130, bureau 7/46, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel. Telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03/296 70 04 (enbart) 22. Exportbidrag: — 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 305/17 1. Aktion nr: 265/98 2. Mottagare (2): Euronaid, PO Box 12, NL-2501 CA Den Haag, Nederland. Tfn (31-70) 33 05 757; fax (31- PARTI B 70) 36 41 701; telex 30960 EURON NL 3. Mottagarens representant: uppges av mottagaren 4. Bestämmelseland: Indien 5. Vara som skall framskaffas: raffinerad sojabönolja 6. Total kvantitet (ton netto): 45 7. Antal partier: 1 8. Varans egenskaper och kvalitet (3) (4) (8): — 9. Emballage (7): Se EGT C 267, 13. 9. 1996, s. 1 [10. 4 A, B och C. 2] 10. Etikettering eller märkning (5): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [III. A. 3] — språk att använda vid märkning: Engelska — tilläggsmärkning: — 11. Framskaffningsmetod: Gemenskapens marknad 12. Fastställt leveransstadium: Fritt utskeppningshamnen 13. Alternativt leveransstadium: — 14. a) Utskeppningshamn: — b) Lastningsadress: — 15. Lossningshamn: — 16. Bestämmelseort: — — hamn eller transportlager: — — transportväg över land: — 17. Leveranstid (intervall eller sista dag) för det fastställda leveransstadiet: — första leveranstid: 17. 1–6. 2. 2000 — andra leveranstid: 31. 1–20. 2. 2000 18. Leveranstid (intervall eller sista dag) för det alternativa leveransstadiet: — första leveranstid: — — andra leveranstid: — 19. Frist för ingivande av anbud (kl. 12. 00 lokal tid i Bryssel): — första leveranstid: 14. 12. 1999 — andra leveranstid: 4. 1. 2000 20. Anbudsgarantins belopp: 15 EUR/ton 21. Adress för inlämnande av anbud och anbudsgaranti (1): Bureau de l'aide alimentaire, à l'attention de Monsieur T. Vestergaard, bâtiment Loi 130, bureau 7/46, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel. Telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03/296 70 04 (enbart) 22. Exportbidrag: — L 305/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 Fotnoter: (1) Ytterligare upplysningar: André Debongnie (tfn (32-2) 295 14 65), Torben Vestergaard (tfn (32-2) 299 30 50). (2) Leverantören skall så snart som möjligt vända sig till mottagaren för att fastställa vilka fraktdokument som krävs. (3) Leverantören skall till mottagaren överlämna ett intyg från ett officiellt organ som visar att de tillämpliga normerna för radioaktiv strålning i den berörda medlemsstaten inte har överskridits för den produkt som skall levereras. Radioaktivitets- intyget skall innehålla uppgift om halterna cesium-134 och -137 samt halten jod-131. (4) Leverantören skall till mottagaren eller dennes representant överlämna följande dokument vid leveransen: — Sundhetscertifikat. (5) Trots punkt III. A. 3 c i EGT C 114 av den 29 april 1991 skall påskriften lyda på följande sätt: märkning ”Europeiska gemenskapen”. (6) Anbud som inte innehåller uppgift om vilken typ av olja som avses skall avvisas. (7) Frakten skall ske i 20-fotscontainrar enligt FCL/FCL-villkoren (varje container skall innehålla högst 15 ton netto). Leverantören skall bära kostnaden för containrarna fram till att containrarna staplas i containerterminalen i utskeppnings- hamnen. Mottagaren skall bära alla ytterligare lastningskostnader, inklusive kostnaden för att flytta containrarna från containerterminalen. Leverantören skall till speditören lämna en fullständig packlista för varje container, med uppgift om det antal som omfattas av varje aktionsnummer enligt vad som anges i anbudsinfordran. Leverantören skall försegla varje container med en numrerad försegling (ONESEAL, SYSKO locktainer 180 eller liknande förseglingar med hög säkerhet) och mottagarens representant skall informeras om detta nummer. (8) Raffinerad sojaolja som uppfyller följande krav: — Utseende vid rådande temperatur: klar och lysande. — Vatten och flyktiga ämnen: högst 0,2 % m/m. — Olösliga orenheter: högst 0,05 % m/m. — Fria fettsyror: högst 0,1 % uttryckt som oljesyra. — Färg, Lovibond 5 1/4 (röd/gul): högst 1,5/15. — Tvål: högst 0,005 % m/m. — Fri från främmande dofter och aromer. — Peroxidvärde: högst 2 milliekvivalenter aktivt syre per kg olja. — Rymdvikt: vid 20 °C: 0,919–0,925 g/cm3. — Brytningsindex vid 40 °C: 1,466–1,470. — Jodhalt (Wijs): 125–140 g/100 g