title: Kommissionens rapport til Det europæiske Råd - Bedre lovgivning 1999

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 3. 11. 1999 KOM(1999) 562 endelig KOMMISSIONENS RAPPORT TIL DET EUROPÆISKE RÅD Bedre lovgivning 1999 ”Bedre lovgivning” betyder ikke blot at anvende principperne om nærhed og proportionalitet korrekt, men også at gøre lovgivningen enklere, tydeligere og lettere tilgængelig. Derved bliver EU’s initiativer mere effektive og vinder større anerkendelse. Siden topmødet i Edinburgh i december 1992 har Kommissionen arbejdet resolut med denne opgave, hvilket fremgår af de forudgående rapporter om bedre lovgivning1. I dag er Kommissionen fast besluttet på at gå videre ad denne vej, ligesom den gør sig klar til at tage de nye udfordringer op og løse sine opgaver effektivt i en kontekst, der hele tiden ændrer sig. I overensstemmelse med Det Europæiske Råds konklusioner i Wien i december 1998 gøres der i rapporten om bedre lovgivning status over ”udviklingen i det seneste år”, ligesom rapporten i år først forelægges ”de forskellige berørte institutioner og organer (Europa- Parlamentet, Rådet, Regionsudvalget, COSAC og Det Økonomiske og Sociale Udvalg)”. Dermed er der åbnet mulighed for en grundig gennemgang af rapporten og en passende forberedelse af Det Europæiske Råd. I NÆRHED OG PROPORTIONALITET 1) En kontekst i forandring Den nuværende udvikling viser først og fremmest, at der på flere områder er behov for en mere udtalt europæisk dimension. De nye bestemmelser, som er vedtaget med Amsterdam-traktaten vedrørende folkesundhed og udviklingen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed2, afspejler behovet for en handling på fællesskabsplan eller i EU-regi på disse områder. Den senere tids begivenheder har tydeliggjort behovet for, at EU gør brug af de nye beføjelser. På fødevareområdet har BSE-krisen og andre sager såsom problemet med dioxin i fødevarer medvirket til at skabe fornyet opmærksomhed om betydningen af en EU-politik for fødevaresikkerhed3. På Det Europæiske Råds møde i Tammerfors den 15. -16. oktober, der havde oprettelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i Den Europæiske Union som overordnet tema, fremhævedes behovet for, at EU udformer fælles asyl- og indvandringspolitikker og udvikler et egentligt område med retfærdighed og bekæmpelse af kriminalitet på EU-plan. 1 2 3 fra henholdsvis 1993 (KOM(93) 545) og 1994 (KOM(94) 533), Med disse rapporter følges der op på henstillingerne fra Det Europæiske Råd i december 1992 og fra de efterfølgende topmøder, den interinstitutionelle aftale af 25. oktober 1993 om procedurerne til iværksættelse af nærhedsprincippet (EF- Bull. 10-1993, s. 99) samt artikel 9 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. Efter de første rapporter som kun omhandlede nærhedsprincippet, nåede Kommissionen frem til, at det var nødvendigt at udvide rammerne for rapporten, så denne kom til at omhandle samtlige initiativer til forbedring af lovgivningen i bred betydning (”Bedre lovgivning”). Det Europæiske Råd tilsluttede sig denne fremgangsmåde. Siden da er der fremlagt rapporter om bedre lovgivning i 1995 (CSE(95) 580), 1996 (CSE(96) 7), 1997 (KOM(97) 626) og 1998 (KOM(1998) 715). Siden retlige og indre anliggender blev henlagt under Fællesskabets kompetence, har Kommissionen fremlagt tre forslag til forordning (KOM(1999) 220, KOM(1999) 260 og KOM(1999) 348), et direktivforslag (KOM(1999) 219) og to meddelelser (KOM(1999) 349 og KOM(1999) 239). Kommissionen er i færd med at udarbejde en hvidbog om fødevaresikkerhed, som skal ligge klar ved årets udgang. Hvidbogen vil indeholde en handlingsplan, som først og fremmest omfatter de foranstaltninger, der må træffes for at forbedre de lovmæssige rammer i EU, fremme en mere effektiv gennemførelse af lovgivningen og sikre forbrugerne øget gennemsigtighed. 2 Tilsvarende har man inden for udenrigs- og sikkerhedspolitikken i forbindelse med krigen på Balkan kunnet konstatere, at EU’s bidrag er af stor betydning, hvad enten det drejer sig om genopbygning4 eller støtte- og handelsordninger. Disse nye behov er ikke i strid med nærhedsprincippet. Vi må altid spørge os selv, om målene for indsatsen ikke på tilfredsstillende vis vil kunne nås af medlemsstaterne, eller om opgaverne bedre vil kunne løses på EU-plan. Svaret afhænger naturligvis af omstændigheder og behov i de enkelte situationer. Dette er grunden til, at det i artikel 3 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, der er knyttet som bilag til EF-traktaten (i det følgende benævnt ”Amsterdam-protokollen”), anføres, at nærhed er et dynamisk begreb. Et andet aspekt er, at nærhedsprincippet kommer til at få afgørende betydning i forbindelse med udvidelsen. I den forbindelse er det grundlæggende spørgsmål, hvilken indflydelse udvidelsen vil have på de fælles politikker. Efterhånden som EU udvides, vil det blive vanskeligere at afgøre, hvilke emner det er tvingende nødvendigt at behandle på EU-plan. Der må arbejdes seriøst med denne problematik, og nærhedsprincippet må være en rettesnor i dette arbejde. Det er klart, at borgerne kun vil acceptere EU som en legitim enhed, hvis nærhedsprincippet anvendes fleksibelt og i tråd med udviklingen. EU’s prioriteringer må ikke lammes, men tværtimod gøres dynamiske, samtidig med at betingelserne og rammerne for EU’s beføjelser må gøres fleksible og tilpasses omstændighederne. 2) Status over 1999 Det fremgår af resultaterne i 1999, at Kommissionen i overensstemmelse med Amsterdam- protokollen nøje har overholdt principperne om nærhed og proportionalitet. Dette er ikke altid en nem opgave. Faktisk lægger de andre institutioner, som det anføres i rapporten ”Bedre lovgivning 1998: et fælles ansvar”5, til stadighed et betydeligt lovgivningsmæssigt pres på Kommissionen. Disse ”krav” om lovgivningsinitiativer er ikke altid i overensstemmelse med principperne om nærhed og proportionalitet. Nærhed På de områder, hvor kompetencen er delt mellem EU og medlemsstaterne, indebærer nærhed, i at man kun handler i det omfang, det er nødvendigt. Mere specifikt fastsættes det Amsterdam-protokollens artikel 5, at følgende to aspekter skal være overholdt, for at en handling fra Fællesskabets side er berettiget: - - målene for den påtænkte handling kan ikke i medlemsstaterne (nødvendighedskriteriet) tilstrækkelig grad opfyldes af målene kan bedre opfyldes ved en handling på fællesskabsplan (effektivitetskriteriet). Dette er blandt andet grunden til, at Kommissionen på miljøområdet ventede med at til den havde fremsætte forslag om emissionslofter konstateret, at handling på medlemsstatsniveau ikke rakte til at løse de grænseoverskridende jordbunden. Med problemer med forsuring, for visse luftforurenende stoffer6, troposfærisk ozon og eutrofiering af 4 5 6 KOM(1999) 312 endelig udg. KOM(1998) 715 endelig udg. KOM(1999) 125 endelig udg. 3 Kommissionens gennemførelsesforanstaltningerne til deres særlige omstændigheder. initiativ har medlemsstaterne dog stadig mulighed for at tilpasse Med nærhedsprincippet for øje fortsætter Kommissionen desuden med i videst mulige omfang at benytte sig af alternativer til lovgivning. I år er der for eksempel indgået aftaler direkte med erhvervslivet inden for rammerne af Auto/olie II-programmet (som sigter mod at få fastsat miljøpolitiske mål for emissionerne fra køretøjer)7 samt om nedbringelse af energiforbruget8. Kommissionen giver også plads til selvregulering. Der er i år, inden for rammerne af en dybtgående dialog med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med bestemmelserne i protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken, to aftaler om henholdsvis tidsbegrænset ansættelse9 og tilrettelæggelse af arbejdstiden for søfarende10. indgået Proportionalitet forslag til foranstaltninger, Kommissionen fremsætter som i overensstemmelse med Amsterdam-protokollen giver ”så meget spillerum til nationale beslutninger som muligt”. Blandt andet har Kommissionen i år stillet forslag om anvendelse af en nedsat momssats for arbejdskraftintensive tjenesteydelser, i henhold til hvilket medlemsstaterne har mulighed for at anvende denne sats på forsøgsbasis11. På toldområdet har Kommissionen fremsat et forslag til beslutning (”Told 2000”)12, hvori der fokuseres på samarbejde mellem toldmyndighederne som middel til at sikre et højt og ensartet effektivitetsniveau. Kommissionen udarbejder sine forslag til handling på fællesskabsplan i overensstemmelse med Amsterdam-protokollen, hvoraf det fremgår, at handlingen skal ”udformes så enkelt som muligt og være forenelig med en tilfredsstillende opfyldelse af foranstaltningens mål og behovet for effektiv håndhævelse”. Nedenstående er eksempler herpå: • Kommissionen fremhævede i en meddelelse om det indre markeds virkemåde, hvor vigtigt det er at sikre gensidig anerkendelse, samtidig med at der foretages de ændringer, der er nødvendige for at styrke dette princip. Anvendes dette princip, er det muligt at sikre den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser, uden at det er nødvendigt at ty til harmonisering af de nationale lovgivninger13. • I overensstemmelse med Rådets ønsker vil Kommissionen tilskynde til anvendelse af de principper, der ligger til grund for den nye metode inden for teknisk harmonisering, og som gør det muligt at skabe større klarhed i og øge effektiviteten af EF-lovgivningen. 7 8 9 10 11 12 13 Det drejer sig om aftaler med virksomhederne Kama (Korea) og Jama (Japan). Disse aftaler vedrører fjernsyn og videobåndoptagere samt vaskemaskiner i husholdningerne. Man undersøgte muligheden af frivillige aftaler og frivillig anvendelse af et kvalitetsmærke med henblik på nedbringelse af energiforbruget for elektroniske brugsapparater (jf. Kommissionens meddelelse KOM(1999) 120 endelig udg. ). Denne aftale stadfæstedes ved et forslag til direktiv fra Kommissionen, som vedtoges af Rådet (direktiv 1999/70/EF, EFT L 175 af 10. 7. 1999). Denne aftale stadfæstedes ved et forslag til direktiv fra Kommissionen, som vedtoges af Rådet (direktiv 1999/63/EF, EFT L 167 af 2. 7. 1999). KOM(1999) 62. KOM(1998) 644. KOM(1999) 299 endelig udg. 4 • På området supplerende pensioner stillede Kommissionen på grundlag af en grønbog om dette emne forslag til en samordnet strategi (ikke harmonisering), der er tilpasset de forskelligartede bestemmelser, der gælder i medlemsstaterne14. • For så vidt angår miljøinspektioner, har Kommissionen, frem for at anvende bindende en række retsakter, udarbejdet minimumsbestemmelser, som er acceptable for medlemsstaterne15. en henstilling med det formål fastsat få at På grundlag af henstillingerne fra BEST-taskforcen (forenkling af erhvervsklimaet for små og mellemstore virksomheder) satte Kommissionen sig i 1998 for at styrke arbejdet med at vurdere virkningerne af lovgivningen på virksomhederne16. Kommissionen er i dette øjemed i færd med at ændre sit system for vurdering af virkningerne af lovforslag på virksomhederne med henblik på en effektivisering heraf. Pilotprojektet ”det europæiske virksomhedspanel” har siden 1998 gjort det muligt via spørgeskemaer at analysere virkningerne på virksomhederne af forslag til retsakter, som skal vedtages af Kommissionen, navnlig hvad angår omkostningerne ved tilpasningen og den administrative byrde. Dette initiativ har omfattet høringer af virksomheder i medlemsstaterne om tre udkast til forslag. Resultaterne har været opmuntrende. For eksempel hørtes 1 744 virksomheder om udkastet til forslag til direktiv om affald fra elektrisk eller elektronisk udstyr. Der vil blive taget hensyn til resultaterne af disse høringer, når der lægges sidste hånd på forslaget. Kommissionen benytter sig også af risiko- og costbenefitnalyser som led i forberedelsen af forslag til handling. Dette har blandt andet været tilfældet med forslag på energibesparelses- og kemikalieområdet17. Forudgående høringer Kommissionens agter at videreføre sin årelange praksis med forudgående høringer. Denne praksis involverer en bred vifte af fora og drøftelser om hensigtsmæssigheden af mulige initiativer (rundbordssamtaler, seminarer samt grøn- og hvidbøger). Kommissionen har i år en lang række offentliggjort yderligere arbejdsdokumenter og høringsoplæg (meddelelser og rapporter). Disse initiativer muliggør udvekslingen af oplysninger og synspunkter, ligesom de gør det nemmere at skræddersy aktioner til de gældende behov. to grønbøger18 og to hvidbøger19 plus II ANDRE FORANSTALTNINGER 1) Øget politisk interesse Det er tydeligt, at indsatsen for at gøre lovgivningen klarere, enklere og lettere tilgængelig fællesskabsplan og i figurerer meget højt på den politiske dagsorden, både på 14 15 16 17 18 19 KOM(1999) 134 endelig udg. KOM(1998) 772 endelig udg. Kommissionens meddelelse KOM(1998) 550 endelig udg. , ”Fremme af Kommissionens reaktion på rapporten fra taskforcen for forenkling af erhvervsklimaet (BEST) og anbefalingerne heri. Meddelelse om ændring af politikken på kemikalieområdet (vil blive fremlagt inden årets udgang). Grønbog om information i den offentlige sektor i informationssamfundet (KOM(1998) 585 endelig udg. ) og grønbog om produktansvar (KOM(1999) 396 endelig udg. ). Hvidbog om handel (KOM(1999) 6 endelig udg. ) og hvidbog om modernisering af gennemførelsesbestemmelserne til EF- traktatens artikel 85 og 86 (KOM(1999) 101 endelig udg. ). iværksætterånden og konkurrenceevnen” - 5 medlemsstaterne som ”hovedproducenter” af lovgivning20. Det er dog nødvendigt, at der gøres reelle fremskridt, og der er i den forbindelse behov for en helt ny lovgivningskultur. Hvad Kommissionen angår, tager den initiativer vedrørende højnelse af kvaliteten af lovteksters affattelse, forenkling, kodifikation, omredigering og konsolidering samt lettelse af adgangen til lovgivningen. Kommissionen understreger samordning. i denne forbindelse behovet for en mere effektiv intern I øvrigt er Kommissionen bekendt med behovet for og giver sin støtte til drøftelser og dialog med de øvrige institutioner21 samt med medlemsstaterne22 om disse emner. 2) Status over 1999 Kvaliteten af EF-lovgivningens affattelse Hvis man ønsker at skabe et Europa, som er mere gennemsigtigt og nærmere borgerne, er det af afgørende betydning, at EF-lovgivningen kan forstås af dem, den vedrører. Lovteksterne må være klare, sammenhængende og utvetydige, om ikke andet så for at sikre en ensartet anvendelse af lovgivningen i alle medlemsstaterne. En interinstitutionel overenskomst om fælles retningslinjer for EF-lovgivningens affattelse blev med dette mål for øje vedtaget i december 1998 og offentliggjort i marts 199923 på grundlag af en stor, fælles indsats af de juridiske tjenester i Kommissionen, Rådet og Europa- Parlamentet. Overenskomsten vedtoges i overensstemmelse med erklæring nr. 39 om kvaliteten af EF-lovgivningens affattelse, der er knyttet som bilag til slutakten til Amsterdam- fastlægge vejledende traktaten, og hvori retningslinjer på området. Institutionerne forbereder sig i øjeblikket på at følge op på denne aftale og samarbejder om at udarbejde en fælles praktisk vejledning til forfatterne af EF- lovgivningen. Rådet har allerede taget hensyn til denne udvikling i sin nye forretningsorden24. Kommissionen har etableret et net af lovgivningskoordinatorer, der blandt andet har til opgave at overvåge kvaliteten af affattelsen af de forslag til retsakter, der udarbejdes i de enkelte generaldirektorater. institutionerne opfordres til fællesskab at i Endelig har Kommissionen indført præsentationen af lovgivningsmæssige dokumenter, nemlig Greffe 2000 og LegisWrite. to edb-redskaber til effektivisering af affattelsen og Forenkling Det må først og fremmest undgås, at retsakter er unødvendigt komplicerede, og dette imidlertid stadig, at ordlyden af bestræber Kommissionen sig altid på. Det sker 20 21 22 23 24 Det ses af anvendelsen af direktiv 98/34/EF, EFT L 204 af 21. juli 1998, som vedrører kodifikation af proceduren i direktiv 83/189/EØF om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter, at der vedtages stadig flere nationale forskrifter vedrørende produkter i det indre marked (antallet af notifikationer er steget fra 438 i 1995 til 620 i 1999 på grundlag af en fremførelse til den 20. oktober 1999) (jf. også internetstedet på adressen http://europa. eu. int/comm/dg03/tris/). Europa-Parlamentet vedtog den 18. december 1998 en beslutning om Kommissionens årsrapport t”Bedre lovgivning 1997", EFT C 98 af 9. april 1999. Regionsudvalget vedtog den 16. september 1999 en udtalelse om Kommissionens rapport ”Bedre lovgivning 1998: et fælles ansvar”. Som opfølgning på de konferencer om bedre lovgivning, som det britiske og det østrigske formandskab organiserede i 1998, er der i år afholdt to uformelle møder mellem medlemsstaternes og EU’s eksperter i henholdsvis Haag og Rom. EFT C 73 af 17. 3. 1999. Rådets afgørelse af 31. maj 1999 om vedtagelse af Rådets forretningsorden, EFT L 147 af 12. 6. 1999. 6 Kommissionens forslag bliver tungere under behandlingen i de øvrige institutioner25. Det er derfor nødvendigt, at sidstnævnte også er opmærksomme på problemet og arbejder med samme mål for øje. Kommissionen viderefører den proces med at forenkle EF-lovgivningen, som iværksattes for adskillige år siden, på alle områder (om end Kommissionens forslag, jf. nedenstående tabel, ikke vedtages af Rådet i samme tempo): FORENKLINGSFORANSTALTNINGER TRUFFET EFTER DET EUROPÆISKE RÅD I EDINBURGH 70 60 50 40 30 20 10 0 Forslag fra Kommissionen Retsakter vedtaget af Europa- Parlamentet og Rådet • Som led i forenklingen af den fælles landbrugspolitik har Kommissionen i år iværksat ganske vidtgående initiativer, i en rapport om forenkling af som er beskrevet landbrugslovgivningen26. Kommissionen har i den forbindelse ophævet 13 forordninger vedrørende EUGFL27 samt frugter og grøntsager28. • Gennemførelsen af det femte rammeprogram for henholdsvis EF og Euratom inden for forskning29 er forbundet med fremskridt med hensyn til etableringen af en enklere, mere idet gennemførelsen af gennemsigtig og mere fleksibel programmerne blandt andet indebærer en effektivisering af standardkontrakterne. lovgivningsmæssig ramme, • Slim-initiativet30 (enklere lovgivning for det indre marked) er ét af de mest iøjnefaldende igangværende forenklingsarbejde. Der er allerede eksempler på tiltag som led i det fremlagt 11 forslag vedrørende forenkling under dette projekt. For yderligere at strømline indsatsen har Kommissionen iværksat samarbejde med et medlemsstaterne, og der vil blive udarbejdet henstillinger herom. Som det påpeges i Kommissionens meddelelse om strategien for EU’s indre marked31, bør Slim-metoden på evalueringsprojekt i 25 26 27 28 29 30 31 For eksempel var visse bestemmelser vedrørende reformen af den fælles landbrugspolitik inden for rammerne af Agenda 2000 resultatet af en stor indsats for at forenkle reglerne. Den endelige aftale indeholdt imidlertid ikke alle disse forslag. Tværtimod tilføjede man for sektorerne markafgrøder, oksekød og mælkblev en række nye elementer (jf. Det Europæiske Råd i Berlin den 25. marts 1999, formandskabets konklusioner). For nylig oplevede man i forbindelse med forslaget om proceduren for attestering af byggevarer [. ] for så vidt angår planglas, profilglas og glasblokke, at et stort flertal af medlemsstaterne ønskede at indføre en tungere og mere bekostelig attesteringsprocedure end den, Kommissionen havde foreslået (KOM(1999) 314 endelig udg. ). Rapport om forenkling af landbrugslovgivningen, KOM(1999) 156 endelig udg. Forordning (EF) nr. 16O8/1999 (EFT L 190 af 23. 7. 1999). Forordning (EF) nr. 982/1999 (EFT L 120 af 8. 5. 1999). Afgørelse nr. 182/1999/EF af 22. december 1998 om femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) og Rådets afgørelse af 22. december 1998 om femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1998-2002), EFT L 26 af 1. 2. 1999. Kommissionens meddelelse ”Enklere lovgivning for det indre marked: et pilotprojekt (SLIM-projektet), KOM(96) 204 endelig udg. KOM(1999) 464 endelig udg. 7 koordineret vis gennemførelsesforanstaltninger. anvendes på EU-direktiver og på de tilsvarende nationale • Kommissionen yder også en indsats for at modernisere konkurrencereglerne. I en hvidbog, i år32, slår Kommissionen til som blev offentliggjort lyd for, at man ophæver Kommissionens monopol på at indrømme undtagelser efter EF-traktatens artikel 81. Samtidig foreslås det, at de nationale domstole og konkurrencemyndigheder gives adgang til i fuld udstrækning at anvende EF-traktatens artikel 81 og 82. Kodifikation, omredigering og konsolidering Kommissionen har i år vedtaget otte forslag vedrørende kodifikation, som skal føre til ophævelsen af omkring 130 retsakter. Det må imidlertid konstateres, at vedtagelsen af forslagene i mange tilfælde forsinkes af, at de retsakter, der skal kodificeres, hele tiden ændres, hvorved det bliver nødvendigt også at ændre forslagene til kodifikation. som Kommissionen fremlagde i 1998 - For så vidt angår den fælles landbrugspolitik (Agenda 2000), har Rådet - på grundlag af forslag, til omredigering af en række basisretsakter. De juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen har arbejdet videre på en interinstitutionel aftale om en mere struktureret omredigeringsstrategi. foranstaltninger i år vedtaget KODIFICERINGER SIDEN DECEMBER 1992 KONSOLIDERINGER 50 45 40 35 30 25 20 15 10 5 0 Forslag oversendt til Europa-Parlamentet og Rådet Kodificerede retsakter vedtaget af lovgivningsmyndigheden 1400 1200 1000 800 600 400 200 0 1995 1996 antal gennemførte konsolideringer 1997 /1998 1999 antal behandlede retsakter: oprindelige retsakter og ændringer Den informative konsolidering, som indførtes for at imødekomme behovene blandt alle brugere af EF-lovgivningen, er stadig genstand for et større arbejde. I år har offentligheden via internetbaserne Eur-Lex33 og Celex34 indholdet af hen ved 500 konsoliderede retsakter i samtlige sprogversioner. Eur-Lex og Celex vil senere blive lagt sammen på ét enkelt websted, som giver integreret adgang til EF-retsakterne. fået adgang til Adgang til oplysninger Hvis EU skal kunne tjene borgerne, må disses behov nødvendigvis sættes i højsædet, navnlig hvad angår adgangen til oplysninger om EF-lovgivningen. 32 33 34 Hvidbog om modernisering af gennemførelsesbestemmelserne til EF-traktatens artikel 85 og 86, KOM(1999) 101 endelig udg. http://www. europateam. cc. cec/eur-op/ojol/index. html http://www. cc. cec/clxint/index. htm 8 Der stilles allerede talrige oplysende brochurer og vejledninger til rådighed for brugerne via kanaliseringskontorer og informationsnet. Samtidig frembyder de nye teknologier i dag et imponerende potentiel som medier for adgangen til oplysninger, og Kommissionen bestræber sig på at udnytte disse redskaber fuldt ud. Beviset herpå er den stadig større succes med EUROPA-serveren35. UDVIKLINGEN I ANTALLET AF HENVENDELSER TIL EUROPA-SERVEREN 90000000 80000000 70000000 60000000 50000000 40000000 30000000 20000000 10000000 0 7 9. n a j 7 9 - s r a m 7 9 j a m 7 9 - l i u j 7 9 - t p e s 7 9 - v o n 8 9. n a j 8 9 s t r a m 8 9 j a m 8 9 - l i u j 8 9 - t p e s 8 9. v o n 9 9. n a j 9 9 s t r a m 9 9 j a m 9 9 i l u j 9 9. t p e s De forskellige sider på EUROPA-serveren gøres løbende mere brugervenlige og lettere tilgængelige. For eksempel åbnedes i januar 1999 en «internet-kvikskranke» (flersproget og med gratis adgang) med titlen «Dialog med Erhvervslivet»36 med det formål at gøre det muligt for virksomhederne at udnytte mulighederne i det indre marked bedre. Derudover er Kommissionen i færd med at forbedre internetskranken «Dialog med borgerne»37, som giver oplysninger om borgernes rettigheder. Med denne dialog åbnes der mulighed for at få identificeret de mangler på nationalt plan, som lægger hindringer i vejen for udøvelsen af disse rettigheder, og at få løsningsforslag på bordet, som blandt andet kan vedrøre forenkling af de administrative procedurer. CORDIS-serveren38 giver adgang til lovgivningen samt til supplerende oplysninger om det femte rammeprogram inden for forskning og gennemførelsen heraf. Kommissionen udvikler desuden løbende en ny svartjeneste, som kaldes EUROPE DIRECT. Via denne service kan borgerne hurtigt få oplysninger om EU’s aktiviteter, enten på et gratis telefonnummer eller pr. e-mail, telefax eller brev. 35 36 37 38 http://europa. eu. int/ http://europa. eu. int/business/ http://europa. eu. int/citizens http://www. cordis. lu 9


title: PREGUNTA ESCRITA E-2054/99 de Gérard Caudron (PSE) a la Comisión. Supresión de las ayudas europeas al reparto de leche en los centros escolares.

eurovoc_concepts:
Treaty of Amsterdam
drinking milk
economic support
educational institution
health policy
nutrition

formats: html pdf print

text: C 170 E/140 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 6. 2000 Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de diciembre de 1999) La Comisi(cid:243)n puede confirmar que la Comunidad no subvenciona directamente ningœn proyecto de investigaci(cid:243)n relativo a los efectos en la salud humana del contacto con los fosfatos orgÆnicos de los baæos para ovejas. La Comunidad tampoco prevØ prohibir dichos baæos ni reforzar con medidas adicionales las medidas que deben emplearse para utilizarlos proporcionadas por los fabricantes y establecidas en las legislaciones nacionales de los Estados miembros. Actualmente, no se lleva a cabo ningœn proyecto de investigaci(cid:243)n agr(cid:237)cola sobre este asunto en el marco de los programas de investigaci(cid:243)n agroindustrial, incluida la pesca (AIR), ni de investigaci(cid:243)n agraria y agroindustrial (FAIR). Sin embargo, se podr(cid:237)a presentar una propuesta de investigaci(cid:243)n sobre este tema en el marco de la acci(cid:243)n clave no 5 del programa espec(cid:237)fico «Calidad de vida y gesti(cid:243)n de los recursos vivos» del 5o Programa marco de investigaci(cid:243)n y desarrollo tecnol(cid:243)gico (IDT). Una de las prioridades de la mencionada acci(cid:243)n clave es «Salud y bienestar de los animales utilizados en la ganader(cid:237)a». Las actividades de investigaci(cid:243)n dirigidas a la mejora de mØtodos para la evaluaci(cid:243)n del impacto de los medicamentos veterinarios en la salud de los animales y del pœblico podr(cid:237)an realizarse en el marco de esta acci(cid:243)n clave. (2000/C 170 E/169) PREGUNTA ESCRITA E-2029/99 de BØatrice Patrie (PSE) a la Comisi(cid:243)n (3 de noviembre de 1999) Asunto: Subvenciones comunitarias para el reparto de leche en los centros escolares La prensa y distintas asociaciones informan actualmente acerca de la reducci(cid:243)n y posterior rebaja programada de las subvenciones comunitarias al reparto de leche en los centros escolares, por decisi(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n Europea. Segœn los expertos y especialistas en nutrici(cid:243)n infantil, la leche es un alimento esencial para el crecimiento de los niæos, y el reparto de leche en los centros escolares sigue permitiendo, hoy en d(cid:237)a, ocuparse de determinadas categor(cid:237)as de poblaci(cid:243)n que no disfrutan de una alimentaci(cid:243)n suficientemente rica y equilibrada. Este proyecto, alarmante tanto desde el punto de vista agr(cid:237)cola como desde la perspectiva de la sanidad pœblica, exige algunas explicaciones: 1. El Consejo de Agricultura de los d(cid:237)as 14 y 15 de junio de 1999 consider(cid:243) «apropiado fomentar el consumo de leche, por su alto valor nutritivo, en especial para niæos y j(cid:243)venes». ¿Por quØ toma la Comisi(cid:243)n, en contra de la opini(cid:243)n general de los Estados miembros, una decisi(cid:243)n que podr(cid:237)a poner en tela de juicio el reparto de leche en los centros escolares? 2. Ahora que el Tratado de Amsterdam acaba de elevar al rango de pol(cid:237)tica comunitaria horizontal la pol(cid:237)tica en el Æmbito de la sanidad pœblica, ¿c(cid:243)mo puede la Comisi(cid:243)n, escudÆndose en unas perspectivas presupuestarias restringidas, arriesgarse a poner en peligro la salud de los niæos europeos que se benefician de este complemento nutritivo en el marco escolar? 3. Desde el punto de vista de la financiaci(cid:243)n, ¿cuÆles son las v(cid:237)as œtiles para fomentar el consumo de leche con una relaci(cid:243)n coste/eficacia satisfactoria, habida cuenta de las disponibilidades presupuestarias generales? En este Æmbito, ¿podr(cid:237)a plantearse la posibilidad de traspasar las correspondientes subven- ciones del presupuesto de la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comœn al de la pol(cid:237)tica sanitaria, con el fin de mantener este sistema, al tiempo que se respetan las obligaciones impuestas por el marco presupuestario? (2000/C 170 E/170) PREGUNTA ESCRITA E-2054/99 de GØrard Caudron (PSE) a la Comisi(cid:243)n (3 de noviembre de 1999) Asunto: Supresi(cid:243)n de las ayudas europeas al reparto de leche en los centros escolares En todos los c(cid:237)rculos se hace referencia a la reducci(cid:243)n y posterior supresi(cid:243)n, por decisi(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n, de las subvenciones comunitarias al reparto de leche en los centros escolares. 20. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 170 E/141 Segœn los especialistas en nutrici(cid:243)n infantil, la leche es un alimento esencial para el crecimiento de los niæos. Por otra parte, el reparto de leche en los centros escolares sigue permitiendo, hoy en d(cid:237)a, ocuparse de determinadas categor(cid:237)as de poblaci(cid:243)n que no disfrutan de una alimentaci(cid:243)n equilibrada. Este proyecto es inquietante tanto desde el punto de vista agr(cid:237)cola como desde la perspectiva de la sanidad pœblica: Habida cuenta de que el Consejo de Agricultura de los d(cid:237)as 14 y 15 de junio de 1999 consider(cid:243) «apropiado fomentar el consumo de leche, por su alto valor nutritivo, en especial para niæos y j(cid:243)venes», ¿por quØ toma la Comisi(cid:243)n una decisi(cid:243)n contraria a la opini(cid:243)n del Consejo? Ahora que el Tratado de Amsterdam acaba de elevar al rango de pol(cid:237)tica comunitaria horizontal la pol(cid:237)tica en el Æmbito de la sanidad pœblica, ¿c(cid:243)mo puede la Comisi(cid:243)n, arriesgarse a poner en peligro la salud de los niæos europeos que se benefician de este complemento nutritivo en el marco escolar? En consecuencia, ¿puede la Comisi(cid:243)n desmentir las informaciones facilitadas y tranquilizar a los ciuda- danos europeos? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-2029/99 y E-2054/99 dada por el Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (9 de diciembre de 1999) La Comisi(cid:243)n estÆ recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicarÆ en el plazo mÆs breve posible. (2000/C 170 E/171) PREGUNTA ESCRITA E-2036/99 de Glyn Ford (PSE) a la Comisi(cid:243)n (3 de noviembre de 1999) Asunto: Knorr Bremse y las subvenciones europeas Knorr Bremse ha anunciado el despido de varios cientos de trabajadores en Kingswood, Bristol (RU), con objeto de transferir trabajo a sus fÆbricas de Francia, Italia o Alemania y Hungr(cid:237)a. ¿Puede la Comisi(cid:243)n informar de si esta empresa ha solicitado algœn tipo de ayuda financiera, o si se le han concedido fondos para crear puestos de trabajo en Francia, Italia o Alemania, o en Hungr(cid:237)a a travØs de los programas TACIS y PHARE? Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (26 de noviembre de 1999) La Comisi(cid:243)n estÆ recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicarÆ en el plazo mÆs breve posible. (2000/C 170 E/172) PREGUNTA ESCRITA E-2051/99 de Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (3 de noviembre de 1999) Asunto: Construcci(cid:243)n de embarcaciones por el astillero Astano de Galicia En respuesta a una pregunta que presentØ (E-1432/99 (1)) sobre la repercusi(cid:243)n de una hipotØtica privatizaci(cid:243)n -tal es la intenci(cid:243)n expresa del Gobierno espaæol- en la prohibici(cid:243)n de construir embarca- ciones que afecta a los astilleros Astano, la Comisi(cid:243)n contest(cid:243) lo siguiente: «De todos modos, ningœn cambio en la propiedad de Astano tendr(cid:237)a por quØ afectar a las restricciones que se le han impuesto a sus actividades»


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2036/99 υποβολή: Glyn Ford (PSE) προς την Επιτροπή. Knorr Bremse και Ευρωπαϊκή χρηματοδότηση.

eurovoc_concepts:
EU financing
France
Germany
Hungary
Italy
State aid
United Kingdom
industrial enterprise
job creation
job cuts
transfer of businesses
vehicle parts

text: C 46 E/2 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 13. 2. 2001 (cid:211)lew oi plhrvme·w thw Epitroph·w basi·zontai sta ylika· antikei·mena poy perilamba·nontai sthn apo·fash. Den yfi·statai epome·nvw sv·reysh syndromv·n gia thn i·dia dapa·nh. H prv·th fa·sh toy sxedi·oy e·xei teleiv·sei sy·mfvna me to kauorisme·no apo· thn apo·fash sygxrhmatodo·thshw xronodia·gramma. Oi ue·seiw sta·umeyshw ei·xan problefuei· sthn arxikh· apo·fash gia thn parempo·dish thw sta·shw oxhma·tvn stiw prostateyo·menew zv·new. H anakataskeyh· toy toi·xoy peri·frajhw toy pa·rkoy synexi·zetai sth dey·terh fa·sh toy sxedi·oy. H en lo·gv epidio·ruvsh e·xei se mega·lo baumo· teleiv·sei. H apago·reysh kyklofori·aw stoyw dro·moyw poy diasxi·zoyn to pa·rko «Casa de Campo» den e·xei protauei· stiw dy·o fa·seiw toy sxedi·oy. (2001/C 46 E/002) GRAPTH ERVTHSH E-2036/99 ypobolh·: Glyn Ford (PSE) prow thn Epitroph· (3 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Knorr Bremse kai Eyrvpai¤kh· xrhmatodo·thsh H Knorr Bremse e·xei anakoinv·sei o·ti polle·w ekatonta·dew ue·seiw ergasi·aw sto Kingswood, Bristol (UK) ei·nai pleona·zoysew, me skopo· th metafora· thw paragvgh·w sta ergosta·sia· thw se Galli·a, Itali·a h· Germani·a kai Oyggari·a. Ei·nai se ue·sh h Epitroph· na pei kata· po·so e·xei zhthuei· oikonomikh· yposth·rijh opoioydh·pote ei·doyw apo· ayth·n thn etairi·a gia dhmioyrgi·a ue·sevn ergasi·aw sth Galli·a, thn Itali·a h· th Germani·a, h·, me·sv tvn programma·tvn TACIS kai PHARE sthn Oyggari·a; Symplhrvmatikh· apa·nthsh toy koy Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (3 Mai(cid:138)oy 2000) Me ba·sh plhrofori·ew poy e·xei diabiba·sei h antiprosvpei·a toy Eyrvpai¤koy· Koinvnikoy· Tamei·oy sth Galli·a, to ypokata·sthma Knorr Dahl Freinage poy ei·nai egkatesthme·no sth Lisieux (No·tia Normandi·a) e·labe kata· ta e·th 1997 kai 1998 ba·sei toy sto·xoy 4 eni·sxysh gia thn kata·rtish (belti·vsh tvn epaggelmatikv·n proso·ntvn se dia·foroyw tomei·w) anerxo·menh se 909. 000 FF. Den pro·keitai gia eni·sxysh dhmioyrgi·aw ue·sevn apasxo·lhshw, o·pvw anafe·retai sthn erv·thsh toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy. Sth Germani·a, poso· 533. 000 DM katablh·uhke sthn etairei·a Hasse & Wrede GmbH sto Beroli·no, uygatrikh· thw Knorr Bremse AG, gia ependy·seiw se mhxanh·mata kai texniko· ejoplismo· kyri·vw prokeime·noy na diathrhuoy·n oi ypa·rxoysew ue·seiw ergasi·aw sthn epixei·rhsh. Kami·a koinotikh· sygxrhmatodo·thsh den e·xei xorhghuei· sthn Itali·a gia thn en lo·gv etairei·a. Ap(cid:146) o·sa gnvri·zei h Epitroph·, h Knorr Bremse pote· den e·xei zhth·sei h· ty·xei koinotikh·w boh·ueiaw ba·sei toy progra·mmatow PHARE sthn Oyggari·a, xv·ra h opoi·a den ei·nai epile·jimh gia to pro·gramma TACIS. Te·low, h etairei·a Knorr Bremse den e·xei ty·xei xrhmatodo·thshw sto plai·sio tvn koinotikv·n prvtoboyliv·n ADAPT kai EMPLOI. (2001/C 46 E/003) GRAPTH ERVTHSH E-2629/99 ypobolh·: Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) kai Gian Gobbo (TDI) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Symmetoxh· toy Proe·droy thw Epitroph·w Roma·no Pro·nti sth Dieunh· Dia·skech Koryfh·w thw Aristera·w To Sa·bbato 20 kai thn Kyriakh· 21 Noembri·oy 1999, o Roma·no Pro·nti ph·re me·row sth Dieunh· Dia·skech Koryfh·w tvn hgetv·n thw Aristera·w ypo· thn idio·thta· toy vw Proe·droy thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w, mazi· me toyw Zospe·n, Nt(cid:146) Ale·ma, Kli·nton, Mplair kai a·lloyw


title: 1999/750/EG: Entscheidung der Kommission vom 3. November 1999 zur Ermächtigung der Mitgliedstaaten, für Kartoffeln/Erdäpfel mit Ursprung in Südafrika, die nicht als Pflanzgut bestimmt sind, Ausnahmen von bestimmten Vorschriften der Richtlinie 77/93/EWG des Rates zuzulassen (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 3542)

eurovoc_concepts:
South Africa
derogation from EU law
originating product
plant health legislation
potato

text: 20. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 299/33 KOMMISSION ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 3. November 1999 zur Ermächtigung der Mitgliedstaaten, für Kartoffeln/Erdäpfel (*) mit Ursprung in Südafrika, die nicht als Pflanzgut bestimmt sind, Ausnahmen von bestimmten Vorschriften der Richtlinie 77/93/EWG des Rates zuzulassen (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 3542) (1999/750/EG) DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — (4) gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Richtlinie 77/93/EWG des Rates vom 21. Dezember 1976 über Maßnahmen zum Schutz der Gemein- schaft gegen die Einschleppung und Ausbreitung von Schador- ganismen der Pflanzen und Pflanzenerzeugnisse (1), zuletzt geändert durch die Richtlinie 1999/53/EG der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 14 Absatz 1, auf Antrag des Vereinigten Königreichs, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) Gemäß der Richtlinie 77/93/EWG dürfen nicht als in Pflanzgut bestimmte Kartoffeln mit Ursprung Südafrika wegen der Gefahr der Einschleppung von in der Gemeinschaft unbekannten exotischen Kartoffel- krankheiten, die die Pflanzengesundheit in der Gemein- schaft gefährden könnten, grundsätzlich nicht in die Gemeinschaft verbracht werden. Mit den Entscheidungen 93/159/EWG (3), 95/95/EG (4) und 96/112/EG (5) bzw. mit der Entscheidung 98/ 688/EG (6) hat die Kommission bestimmte Mitglied- staaten ermächtigt, unter besonderen Bedingungen Ausnahmen für Speisekartoffeln mit Ursprung in Südafrika für die Saison 1993, die Saison 1995 und die für Kartoffeln mit Ursprung in Saison 1996 bzw. Südafrika, die nicht sind, Ausnahmen für die Saison 1999 vorzusehen. als Pflanzgut bestimmt An Stichproben von gemäß den Entscheidungen 93/ 159/EWG, 96/112/EG und 98/668/EG eingeführten Kartoffeln sind keine Anzeichen für Krankheiten oder technischen festgestellt worden. Aus Schädlinge Gründen sind keine Einfuhren gemäß der Entscheidung 95/95/EG erfolgt. (*) Österreichischer Ausdruck gemäß Protokoll Nr. 10 zur Beitrittsakte 1994. (1) ABl. L 26 vom 31. 1. 1977, S. 20. (2) ABl. L 142 vom 5. 6. 1999, S. 29. (3) ABl. L 67 vom 19. 3. 1993, S. 24. (4) ABl. L 79 vom 4. 4. 1995, S. 19. (5) ABl. L 27 vom 3. 2. 1996, S. 26. (6) ABl. L 324 vom 2. 12. 1998, S. 37. Es wird erwartet, daß Südafrika alle technischen Infor- mationen zugänglich macht, die zur Beurteilung des künftigen pflanzengesundheitlichen Zustands der Kartof- felerzeugung in Südafrika erforderlich sind, insbesondere Einzelheiten der geplanten regelmäßigen Überwachung von nach Südafrika eingeführten und dort vermarkteten Pflanz- und Speisekartoffeln durch wissenschaftlich aner- kannte Untersuchungen repräsentativer Stichproben auf das Auftreten von Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al. , Ralstonia solanacearum (Smith) Smith und „Potato spindle tuber viroid“ sowie die Ergebnisse der vorgenannten Untersuchungen. (5) (6) Die Umstände, die der Ermächtigung zugrunde lagen, bestehen fort. Die in dieser Entscheidung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen Ständigen Stellungnahme der Ausschusses für Pflanzenschutz — des HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Die Mitgliedstaaten werden ermächtigt, nach Maßgabe von Absatz 2 für nicht als Pflanzgut bestimmte Kartoffeln mit Ursprung in Südafrika Ausnahmen von Artikel 4 Absatz 1 der Richtlinie 77/93/EWG hinsichtlich der Verbote von Anhang III Teil A Nummer 12 derselben Richtlinie vorzusehen. Zusätzlich zu den Bedingungen, die für nicht als (2) Pflanzgut bestimmte Kartoffeln in den Anhängen I, II und IV der Richtlinie 77/93/EWG festgelegt sind, sind folgende spezifi- sche Bedingungen zu erfüllen: a) Es muß sich um Kartoffeln handeln, die nicht als Pflanzgut bestimmt sind. b) Sie müssen in Südafrika direkt aus Pflanzkartoffeln gezogen sein, die im Rahmen der südafrikanischen Regelung zertifi- ziert wurden, oder die in einem der Mitgliedstaaten zertifi- ziert und ausschließlich aus den Mitgliedstaaten nach L 299/34 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 20. 11. 1999 Südafrika ausgeführt wurden, oder die in einem anderen Land, aus dem als Pflanzgut bestimmte Kartoffeln gemäß Anhang III der Richtlinie 77/93/EWG in die Gemeinschaft eingeführt werden dürfen, zertifiziert wurden. c) Sie sind in Gebieten angebaut worden, in denen das Auftreten von Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. nicht bekannt ist. d) Sie sind nur mit Geräten in Berührung gekommen, die ihnen vorbehalten waren oder die nach jeder Verwendung für andere Zwecke in geeigneter Weise desinfiziert wurden. e) Sie sind entweder in neuen Säcken oder in Behältnissen verpackt, die in geeigneter Weise desinfiziert worden sind. Jeder Sack bzw. jedes Behältnis ist mit einem amtlichen Etikett zu versehen, das die im Anhang genannten Angaben trägt. f) Vor der Ausfuhr sind die Kartoffeln von Erde, Blättern und sonstigen Pflanzenrückständen gereinigt worden. g) Die für die Gemeinschaft bestimmten Kartoffeln müssen von einem Pflanzengesundheitszeugnis begleitet sein, das in Südafrika gemäß Artikel 7 und Artikel 12 der Richtlinie 77/93/EWG aufgrund einer Untersuchung gemäß der genannten Richtlinie ausgestellt wurde und mit dem insbe- sondere die Freiheit von dem unter Buchstabe c) genannten Schadorganismus bescheinigt wird. Das Pflanzengesund- heitszeugnis muß: — unter der Rubrik „Zusätzliche Erklärung“ den Vermerk „Diese Sendung erfüllt die Bedingungen der Entschei- dung 1999/750/EG“ enthalten. h) Die Kartoffeln dürfen nur über die Einlaßstellen in die Gemeinschaft eingeführt werden, die sich im Hoheitsgebiet eines Mitgliedstaats befinden und für die Zwecke dieser Ausnahme von ihm bestimmt wurden. Diese Einlaßstellen sowie der Name und die Anschrift der für die Einlaßstellen jeweils zuständigen amtliche Stelle gemäß der Richtlinie 77/93/EWG werden der Kommission rechtzeitig von den Mitgliedstaaten mitgeteilt und den anderen Mitgliedstaaten auf Wunsch zur Verfügung gestellt. In den Fällen, in denen die Einfuhr in die Gemeinschaft in einem anderen als dem Mitgliedstaat, der von der Ausnahmeregelung Gebrauch macht, erfolgt, informieren die zuständigen amtlichen Stellen des Einfuhrmitgliedstaats die zuständigen amtlichen Stellen des Mitgliedstaats, der von der Ausnahmeregelung Gebrauch macht, und arbeiten mit diesen zusammen, um zu gewährleisten, daß die Bestimmungen dieser Entschei- dung eingehalten werden. i) Der Einführer wird vor dem Verbringen in die Gemein- schaft amtlich über die Bedingungen gemäß den Buch- staben a) bis 1) unterrichtet. Der Einführer notifiziert jedwede Verbringung in die Gemeinschaft vorab rechtzeitig den zuständigen amtlichen Stellen des Einfuhrmitglied- staats, und dieser Mitgliedstaat übermittelt der Kommission unverzüglich folgende Einzelheiten der Mitteilung: — Art des Materials, — Menge und — angegebener Zeitpunkt der Einfuhr und Bestätigung der Einlaßstelle. Der Einführer setzt die zuständigen amtli- chen Stellen seines Mitgliedstaats über jegliche Änderungen der genannten Vorabnotifizierung — sobald diese bekannt sind und in jedem Fall vor dem Zeitpunkt der Einfuhr — in Kenntnis; der Mitgliedstaat teilt die Einzelheiten der Änderung unverzüglich der Kommission mit. j) Die in Artikel 12 der Richtlinie 77/93/EWG vorgeschrie- benen Untersuchungen und gegebenenfalls Prüfungen werden in Übereinstimmung mit den Bestimmungen der vorliegenden Entscheidung von den in derselben Richtlinie genannten zuständigen amtlichen Stellen durchgeführt. Im Rahmen dieser Untersuchungen werden die Pflanzenge- sundheitskontrollen von dem Mitgliedstaat durchgeführt, der von der Ausnahmeregelung Gebrauch macht. Während dieser Pflanzengesundheitskontrollen werden von dem Mitgliedstaat/den Mitgliedstaaten auch Untersuchungen auf andere Schadorganismen durchgeführt. Unbeschadet der Überwachung gemäß Artikel 19a Absatz 3 zweiter Gedan- kenstrich erste Möglichkeit legt die Kommission fest, inwie- weit die Untersuchungen gemäß Artikel 19a Absatz 3 zweiter Gedankenstrich zweite Möglichkeit der vorge- nannten Richtlinie in das Untersuchungsprogramm gemäß Artikel 19a Absatz 5 Buchstabe c) derselben Richtlinie aufgenommen werden können. k) Die Kartoffeln dürfen nur in Anlagen verpackt und umge- packt werden, der von den zuständigen amtlichen Stellen zugelassen und eingetragen sind. l) Die Kartoffeln sind in geschlossene Behältnisse verpackt oder umgepackt, die zur ummittelbaren Lieferung an Einzelhändler oder Endverbraucher geeignet sind und das im Einfuhrmitgliedstaat für diesen Zweck übliche Gewicht, höchstens jedoch 25 kg, nicht überschreiten. Auf der Verpackung sind die Nummer des registrierten Betriebes gemäß Buchstabe k) sowie der südafrikanische Ursprung anzugeben. m) Mitgliedstaaten, die diese Ausnahmeregelung anwenden, müssen erforderlichenfalls in Zusammenarbeit mit dem Einfuhrmitgliedstaat sicherstellen, daß aus jeder Sendung von 50 Tonnen gemäß dieser Entscheidung eingeführten Kartoffeln oder aus jedem Teil davon mindestens zwei Stichproben von je 200 Knollen zur amtlichen Untersu- chung auf Ralstonia solanacearum und auf Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus gemäß der gemeinschaftlich festgelegten Methode für Nachweis und Diagnose von Ralstonia solanacearum und Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus Partien verbleiben getrennt unter amtlicher Überwachung und dürfen weder in den Verkehr gebracht noch verwendet werden, bis bestätigt worden ist, daß das Auftreten von Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus oder Ralstonia solanacearum bei diesen Untersuchungen nicht festgestellt werden konnte. gezogen werden. Verdächtige Artikel 2 Die Mitgliedstaaten unterrichten die anderen Mitgliedstaaten und die Kommission gemäß Artikel 1 Absatz 2 Buchstabe i), wenn sie von dieser Ermächtigung Gebrauch machen. Sie melden der Kommission und den anderen Mitgliedstaaten vor dem 1. September 2000 die gemäß dieser Entscheidung einge- führten Mengen und übermitteln einen ausführlichen techni- schen Bericht über die amtlichen Untersuchungen gemäß Artikel 1 Absatz 2 Buchstabe m). Die Kommission erhält eine Kopie von jedem Pflanzengesundheitszeugnis. 20. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 299/35 Artikel 3 (1) Artikel 1 gilt für den Zeitraum vom 1. Dezember 1999 bis zum 30. Juni 2000. (2) Diese Entscheidung wird aufgehoben, wenn sich herausstellt, daß die in Artikel 1 Absatz 2 genannten Bedingungen die Einschleppung von Schadorganismen nicht verhindern konnten oder nicht eingehalten worden sind. Diese Entscheidung ist an alle Mitgliedstaaten gerichtet. Artikel 4 Brüssel, den 3. November 1999 Für die Kommission David BYRNE Mitglied der Kommission ANHANG Für das Etikett vorgeschriebene Angaben (nach Artikel 1 Absatz 2 Buchstabe e) 1. Name der das Etikett ausstellenden Behörde. 2. Name der Exportorganisation. 3. Angabe „Südafrikanische Kartoffeln, nicht als Pflanzgut bestimmt“. 4. Sorte. 5. Erzeugungsgebiet und/oder -ort. 6. Größe. 7. Angegebenes Nettogewicht. 8. Angabe „Gemäß den Bestimmungen der Entscheidung 1999/750/EG“. 9. Zeichen oder Stempel im Auftrag des südafrikanischen Pflanzenschutzdienstes


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2043/99 esittäjä(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle. Soul for Europe -hankkeen rahoitus ja laillisuus.

eurovoc_concepts:
budgetary expenditure
promotion of the European idea
religious institution

text: 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/75 (2000/C 219 E/089) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2041/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Helena Torres Marques (PSE) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: My(cid:246)h(cid:228)stymiset Euroopan unionin alueen lentoliikenteess(cid:228) Lennonvalvontaa pidet(cid:228)(cid:228)n syyp(cid:228)(cid:228)n(cid:228) jatkuviin my(cid:246)h(cid:228)stymisiin, joita esiintyy Euroopan sis(cid:228)isill(cid:228) lennoilla ja joilla on vakavia henkil(cid:246)kohtaisia ja taloudellisia seurauksia niin matkustajille kuin rahtikuljetusten k(cid:228)ytt(cid:228)jillekin. T(cid:228)m(cid:228) tilanne vaikuttaa my(cid:246)s lentoyhti(cid:246)iden julkiseen kuvaan. Lis(cid:228)ksi lentoyhti(cid:246)it(cid:228) rasittavat suuresti maksut, joita ne joutuvat maksamaan eri ilmatilojen kautta lent(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n, ja suuret menoer(cid:228)t, jotka johtuvat lentokoneiden ja miehist(cid:246)jen pitkist(cid:228) seisonta-ajoista. Voiko komissio kertoa, mille taholle kuuluu vastuu n(cid:228)ist(cid:228) vakavista haitoista ja mit(cid:228) keinoja komissiolla on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) tilanteen korjaamiseksi tai ainakin kohentamiseksi? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (16. joulukuuta 1999) Chicagon yleissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) sovellettaessa ilmaliikennepalvelujen tarjonta kuuluu sopimusvalti- oiden vastuualueeseen. Parlamentin j(cid:228)senen mainitsemien ongelmien osalta komissio on aiemmin ehdotta- nut, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n olisi toimittava t(cid:228)ss(cid:228) asiassa ja esitt(cid:228)nyt t(cid:228)h(cid:228)n liittyvi(cid:228) toimia kahdessa tiedonannossa (1). Lennonvalvonta-alan edustajat ja yleisemmin j(cid:228)senvaltiot katsoivat, ett(cid:228) komission ehdotuksissa puututtiin ep(cid:228)asianmukaisesti vakiintuneiden alueellisten (Eurocontrol) ja kansallisten j(cid:228)rjestelmien toimintaan, jossa vastaavia ongelmia jo oltiin niiden mukaan ratkaisemassa riitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla. Viime vuosina kyseiset organisaatiot ovat kuitenkin osoittautuneet kykenem(cid:228)tt(cid:246)miksi vastaamaan tarvittavalla tavalla ilmatilan lis(cid:228)kapasiteettiin ja lentoliikenteen tehokkuuteen liittyviin k(cid:228)ytt(cid:228)jien tarpeisiin. Tilanteen heikkeneminen entisest(cid:228)(cid:228)n sai neuvoston ottamaan kysymyksen asialistalleen kes(cid:228)kuun 1999 kokouksessaan ja pyyt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n komissiota analysoimaan tilanteen, m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)(cid:228)n mahdollisia uusia aloit- teita ja raportoimaan tuloksista neuvostolle joulukuussa 1999. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) komissio antoi 1. joulukuuta 1999 neuvostolle ja parlamentille tiedonannon ilmaliikenteen viiv(cid:228)stysten nykytilanteesta ja uusista aloitteista sellaisen lentoliikenteen hallintaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n luomiseksi yhteis(cid:246)(cid:246)n, jonka avulla nykyinen kaoot- tinen tilanne voitaisiin korjata. Samanaikaisesti komissio neuvottelee yhteis(cid:246)n liittymisest(cid:228) Eurocontroliin, jotta yhteis(cid:246) voisi tulla t(cid:228)m(cid:228)n kansainv(cid:228)lisen j(cid:228)rjest(cid:246)n t(cid:228)ysj(cid:228)seneksi ja edist(cid:228)(cid:228) aloitteitaan yhteis(cid:246)n tasoisessa hallintoj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228). (1) Komission tiedonanto neuvostolle (KOM(95) 318 lopullinen) (KOM(96) 57 lopullinen). ja kriisitilanteista ja Ilmaliikenteen hallinta (cid:129) Euroopan ilmatilan vapauttaminen (cid:129) Valkoinen kirja ja Euroopan parlamentille lentoliikenteen ruuhka- (2000/C 219 E/090) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2043/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: (cid:148)Soul for Europe(cid:148) -hankkeen rahoitus ja laillisuus Olen huolissani Euroopan unionin (cid:148)Soul for Europe(cid:148) -yksik(cid:246)n perustamisesta, tarkoituksesta, laillisuudesta ja rahoituksesta. 1. Kuka henkil(cid:246) tai mik(cid:228) ryhm(cid:228) tai elin on perustanut t(cid:228)m(cid:228)n yksik(cid:246)n? 2. Mik(cid:228) on tarkkaan ottaen sen tarkoitus? C 219 E/76 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 3. Miten on yksik(cid:246)n laillisuuden laita? Koska neuvosto, komissio tai parlamentti on antanut sille perustamisluvan? 4. Milloin se aloitti toimintansa? 5. Mille komissaarille t(cid:228)m(cid:228) yksikk(cid:246) on vastuussa? 6. Mit(cid:228) raportteja (cid:148)Soul for Europe(cid:148) -yksikk(cid:246) on mahdollisesti julkaissut? Tietooni on tullut, ett(cid:228) (cid:148)Soul for Europe(cid:148) -yksikk(cid:246) tai 7. joka tiet(cid:228)(cid:228)kseni on mainitun yksik(cid:246)n osa, on tehnyt huomattavia lahjoituksia. Voiko komissio toimittaa t(cid:228)ydellisen luettelon organisaatioista, joille (cid:148)Soul for Europe(cid:148) -yksikk(cid:246) on antanut lahjoitustukea, ja ilmoittamaan lahjoituksen suuruuden kussakin tapauksessa? jatkokoulutusyksikk(cid:246), Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 1999) Komissiossa ei ole (cid:148)Soul for Europe(cid:148) -yksikk(cid:246)(cid:228). On olemassa puheenjohtaja Delorsin toimesta vuonna 1994 liikkeelle l(cid:228)htenyt ja puheenjohtaja Santerin tukema (cid:148)Soul for Europe. Ethics and Spirituality(cid:148) -aloite. Aloitteen tarkoituksena on kannustaa keskustelua uskonnollisten tai humanististen yhteis(cid:246)jen kanssa ja edist(cid:228)(cid:228) hankkeita, jotka tukevat Euroopan yhten(cid:228)istymiskehityksen ja yhteis(cid:246)n toimintaperiaatteiden eettisten ja henkisten ulottuvuuksien tunnustamista ja ymm(cid:228)rt(cid:228)mist(cid:228). for Europe. Ethics and Saadakseen osapuolet (uskonnolliset tai humanistiset yhteis(cid:246)t) mukaan (cid:148)Soul Spirituality(cid:148) -toimintaan komissio kutsui osapuolet vuonna 1994 perustamaan niiden edustajista valinta- komiteaa, joka ehdottaa hankkeita komissiolle. N(cid:228)iden hankkeiden tulisi nimenomaan tukea Euroopan yhdentymisen ideaa ja arvoja ja edist(cid:228)(cid:228) uuden Euroopan rakentamisen henkisen ja eettisen ulottuvuuden pohdintaa. Valintakomiteaa tukee koordinaattori, joka on Euroopan kirkkojen konferenssin (KEK) kirkko- ja yhteis- kuntakomission j(cid:228)sen. Euroopan komissio avustaa rahallisesti valintakomitean kokouksia, joita on noin kolme vuodessa, ja puolip(cid:228)iv(cid:228)toimisen koordinaattorin ty(cid:246)t(cid:228). Valintakomitean suosittamien ja komission hyv(cid:228)ksymien hankkeiden osittaiseen rahoittamiseen tarkoitetut avustukset otetaan budjettikohdasta A 3024. Sen oikeuttaa parlamentin tekem(cid:228) lis(cid:228)ys vuodelta 1997: (cid:148)M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)raha. on my(cid:246)s tarkoitettu tukemaan toimintaa, jossa pohditaan Euroopan tasolla Euroopan yhdentymisen eettist(cid:228) ja henkist(cid:228) perustaa sek(cid:228) sen edustamia arvoja. (cid:148) Budjettikohta A 3024 kuuluu vuodesta 1999 alkaen koulutus- ja kulttuurikomissaarin vastuualueeseen. Koordinaattori esitt(cid:228)(cid:228) vuodesta 1997 alkaen joka vuosi kertomuksen ohjelman kehityksest(cid:228) ja arvion toteutetuista hankkeista. Luettelo organisaatioista, joita on avustettu (cid:148)Soul for Europe(cid:148) -ohjelman puitteissa, on l(cid:228)hetetty suoraan parlamentin j(cid:228)senelle ja parlamentin sihteerist(cid:246)(cid:246)n. (2000/C 219 E/091) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2045/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jeffrey Titford (EDD) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: T(cid:228)ydellinen luettelo Euroopan komission henkil(cid:246)st(cid:246)lle kuuluvista eduista ja korvauksista Voiko komissio toimittaa t(cid:228)ydellisen luettelon kaikista eduista ja korvauksista, joita komission henkil(cid:246)st(cid:246)lle maksetaan palkan lis(cid:228)ksi, tai joihin sill(cid:228) on oikeus?


title: Reglamento (CE) n° 2333/1999 de la Comisión, de 3 de noviembre de 1999, por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 4. 11. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 281/7 REGLAMENTO (CE) No 2333/1999 DE LA COMISIÓN de 3 de noviembre de 1999 por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 2038/1999 del Consejo, de 13 de septiembre de 1999, por el que se establece la organización común de mercados en el sector del azúcar (1), Visto el Reglamento (CE) no 1422/95 de la Comisión, de 23 de junio de 1995, por el que se establecen las disposiciones de aplicación para la importación de melaza en el sector del azúcar y se modifica el Reglamento (CEE) no 785/68 (2) y, en particular, el apartado 2 de su artículo 1 y el apartado 1 de su artículo 3, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) El Reglamento (CE) no 1422/95 establece que el precio de importación cif de melaza, en lo sucesivo denomi- nado «precio representativo», se fijará de acuerdo con el Reglamento (CEE) no 785/68 de la Comisión (3); este precio se considerará fijado para la calidad tipo mencio- nada en el artículo 1 del citado Reglamento. El precio representativo de la melaza se calcula para un punto de paso de frontera de la Comunidad, que es Amsterdam; que dicho precio debe calcularse a partir de favorables en el las posibilidades de compra más mercado mundial, establecidas sobre la base de las coti- zaciones o precios de este mercado, ajustados en función de las posibles diferencias de calidad en relación con la calidad tipo; la calidad tipo de la melaza quedó estable- cida en el Reglamento (CEE) no 785/68. Para la observación de las posibilidades de compra más favorables en el mercado mundial, debe tenerse en cuenta toda la información relativa a las ofertas reali- zadas en el mercado mundial, los precios registrados en mercados importantes de los terceros países y las opera- ciones de venta celebradas en el marco de intercambios internacionales de las que tenga conocimiento la Comi- sión, ya sea a través de los Estados miembros o por sus propios medios; que, al realizar dicha comprobación, la Comisión puede, en virtud de lo dispuesto en el artículo 7 del Reglamento (CEE) no 785/68, basarse en una media de varios precios, siempre que dicha media pueda considerarse representativa de la tendencia efectiva del mercado. únicamente se refiera a una pequeña cantidad no repre- sentativa del mercado; que, asimismo, deben excluirse los precios de oferta que no puedan considerarse repre- sentativos de la tendencia efectiva del mercado. Con objeto de obtener datos comparables relativos a la melaza de calidad tipo, es conveniente, según la calidad de la melaza ofrecida, aumentar o disminuir los precios en función de los resultados obtenidos mediante la apli- cación del artículo 6 del Reglamento (CEE) no 785/68. Con carácter excepcional, un precio representativo puede mantenerse al mismo nivel durante un período limitado cuando el precio de oferta que haya servido de base para la fijación precedente del precio representativo no sea conocido por la Comisión y los precios de oferta disponibles que no parezcan suficientemente representa- tivos de la tendencia efectiva del mercado impliquen modificaciones bruscas y considerables del precio repre- sentativo. Cuando exista una diferencia entre el precio desencade- nante del producto de que se trate y el precio representa- tivo, deberán fijarse derechos de importación adicionales en las condiciones mencionadas en el artículo 3 del Reglamento (CE) no 1422/95; en caso de suspensión de los derechos de importación según lo dispuesto en el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/95, es preciso fijar importes específicos para estos derechos. La aplicación de las presentes disposiciones conduce a fijar los precios representativos y los derechos adicio- nales de importación de los productos de que se trate, tal como se indica en el anexo del presente Reglamento. Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión del azúcar, (5) (6) (7) (8) (9) HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los precios representativos y los derechos adicionales aplica- bles en la importación de los productos mencionados en el artículo 1 del Reglamento (CE) no 1422/95 quedan fijados tal como se indica en el anexo. (4) La Comisión no debe tener en cuenta la citada informa- ción cuando la mercancía no sea de calidad sana, cabal y comercial, o cuando el precio indicado en la oferta Artículo 2 (1) DO L 252 de 25. 9. 1999, p. 1. (2) DO L 141 de 24. 6. 1995, p. 12. (3) DO L 145 de 27. 6. 1968, p. 12. El presente Reglamento entrará en vigor el 4 de noviembre de 1999. L 281/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 4. 11. 1999 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 3 de noviembre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión al Reglamento por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales aplicables a la importación de melaza en el sector del azúcar ANEXO Código NC Importe del precio representativo por 100 kg netos de producto Importe del derecho adicional por 100 kg netos de producto (en EUR) Importe del derecho aplicable a la importación por el hecho de la suspensión contemplada en el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/95 por 100 kg netos de producto (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,26 7,04 0,26 0,10 — — (1) Fijación por la calidad tipo establecida en el artículo 1 del Reglamento (CEE) no 785/68, modificado. (2) Este importe sustituye, de conformidad con el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/95, el tipo de los derechos del arancel aduanero común fijado para estos productos


title: QUESTION ÉCRITE E-2037/99 posée par Graham Watson (ELDR) à la Commission. La Commission européenne et le tourisme.

eurovoc_concepts:
European Commissioner
tourism policy

text: C 219 E/72 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/085) QUESTION (cid:201)CRITE E-2037/99 posØe par Graham Watson (ELDR) (cid:224) la Commission Objet: La Commission europØenne et le tourisme (3 novembre 1999) La Commission pourrait-elle expliquer pourquoi le portefeuille du tourisme ne figure explicitement parmi les responsabilitØs d(cid:146)aucun des membres de la nouvelle Commission? RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (20 dØcembre 1999) Chacun des membres de la nouvelle Commission s(cid:146)est vu attribuer un titre simple, bref et gØnØrique couvrant ses attributions (par exemple, Commissaire chargØ du marchØ intØrieur ou Commissaire chargØ des entreprises et de la sociØtØ de l(cid:146)information). Ce titre ne reprend donc pas explicitement tous les ØlØments du portefeuille. M. Liikanen est le Commissaire responsable des entreprises et de la sociØtØ de l(cid:146)information. Le tourisme, qui relŁve de la compØtence de la direction gØnØrale des entreprises, fait partie de ses attributions. (2000/C 219 E/086) QUESTION (cid:201)CRITE E-2038/99 posØe par Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Travaux pour le train (cid:224) grande vitesse (cid:224) Calatayud (3 novembre 1999) Les travaux entrepris pour le train (cid:224) grande vitesse (cid:224) la hauteur de la ville de Calatayud ont rØcemment occasionnØ la baisse du niveau de la nappe phrØatique de Marivella (cid:224) la suite de la construction d(cid:146)un tunnel qui a perforØ cette nappe. Un grand nombre d(cid:146)habitants, qui s(cid:146)approvisionnaient (cid:224) partir de puits, se trouvent de ce fait privØs d(cid:146)eau potable, ce qui a obligØ la municipalitØ (cid:224) fournir de l(cid:146)eau par camions-citernes. (cid:192) ce jour l(cid:146)entitØ responsable des travaux n(cid:146)a pas rØparØ les dommages, de sorte que le problŁme n(cid:146)est toujours pas rØsolu. Or, les travaux pour le train (cid:224) grande vitesse Madrid-Saragosse-Barcelone sont financØs par l(cid:146)Union europØenne au titre du Fonds de cohØsion et la commune de Calatayud tire une bonne partie de ses ressources de l(cid:146)exploitation des nappes phrØatiques souterraines dont l(cid:146)eau est embouteillØe pour Œtre consommØe comme eau minØrale ou sert pour des bains (cid:224) des fins mØdicinales ou rØcrØatives. La Commission a-t-elle connaissance de ce problŁme? S(cid:146)est-elle prØoccupØe de cette affaire? Dans la nØgative, pourrait-elle s(cid:146)informer (cid:224) ce sujet afin d(cid:146)Øviter qu(cid:146)(cid:224) l(cid:146)avenir ce type d(cid:146)incidents, qui met gravement en pØril l(cid:146)Øconomie d(cid:146)une rØgion, ne se renouvelle? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (21 dØcembre 1999) La Commission n(cid:146)a pas officiellement re(cid:231)u des informations sur les problŁmes causØs par les travaux de construction du train (cid:224) grande vitesse (TGV) et ØvoquØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Toutefois, selon les les informations communiquØes par les autoritØs espagnoles lors de l(cid:146)Øvaluation ex-ante du projet, Øventuelles difficultØs relatives (cid:224) la zone de Miravella n(cid:146)auraient pas dß affecter ni les nappes aquifŁres souterraines utilisØes par les stations thermales, ni les activitØs de mise en bouteilles d(cid:146)eau minØrale. Celles-ci sont en effet concentrØes, pour la plupart, dans les localitØs de Jaraba et d(cid:146)Alhama d(cid:146)Aragon, qui sont assez ØloignØes de la zone de Miravella. Compte tenu de la situation, la Commission a demandØ des informations complØmentaires prØcises aux autoritØs nationales


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2049/99 van Jeffrey Titford (EDD) aan de Commissie. Huidige positie van de heer van Buitenen.

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
abuse of power
administrative sanction
corruption
fraud against the EU

text: 18. 7. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 203 E/123 (2000/C 203 E/156) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2049/99 van Jeffrey Titford (EDD) aan de Commissie (3 november 1999) Betreft: Huidige positie van de heer van Buitenen Kan de Commissie meedelen wanneer de heer van Buitenen, die correct verslag uitbracht over enorme corruptie, fraude en nepotisme bij de Europese Commissie, weer volledig zal worden teruggeplaatst op zijn post? Kan de Commissie, indien hij nog niet is teruggeplaatst, uitleggen waarom dit niet is gebeurd? Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (2 december 1999) Op 16 april 1999 is de heer Paul van Buitenen met behoud van zijn rang en bezoldiging weer volledig ingeschakeld voor de vervulling van een ambt dat aan zijn capaciteiten en opleiding beantwoordt. Hij is sindsdien werkzaam in het Directoraat-generaal Personeelszaken en administratie. Overeenkomstig de geldende regeling is hij er vervolgens ook van in kennis gesteld dat hij desgewenst op welk toekomstig tijdstip ook bij de Commissie of welke andere Europese Instelling ook mag solliciteren naar welk ambt ook waarvoor hij geschikt is. (2000/C 203 E/157) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2052/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Fraude door Griekse ondernemingen (3 november 1999) Uit de bevindingen van gerechtelijke en controle-instanties in Griekenland blijkt dat naamloze vennoot- schappen die in het kader van de Griekse ontwikkelingswet 1892/90 aanzienlijke steun hebben ontvangen, tal van overtredingen hebben begaan (valsheid in geschrifte, te veel aangerekende materialen en uitrusting, e. a. ) en op illegale wijze vele miljarden aan subsidies hebben opgestreken. Concreet gaat het om de volgende bedrijven: SOFEM A. E. , FARMER A. E. , ENDYSI A. E. , VIOTEP A. E. , PLEXI A. E. , ASTRIA A. E. , ATHLITIKA ORGANA THRAKIS A. E. , DIAVITIKA EDESMATA A. E. , IATRIKA IDI VORIOU ELLADAS A. E. , KLIMATISTIKA VORIOU ELLADAS A. E. en eventueel nog andere. Kan de Commissie antwoorden op de volgende vragen: 1. Hebben de bovengenoemde ondernemingen via deze ontwikkelingswet of andere programma(cid:146)s EU- steun ontvangen? 2. Zo ja, kan de Commissie per onderneming een gedetailleerd overzicht geven van het soort onwettige steun en het bedrag ervan? Welke maatregelen denkt ze te nemen om deze kwesties volledig op te helderen? Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (21 december 1999) Volgens de door de Griekse autoriteiten verstrekte informatie is aan geen van de door het geachte parlementslid genoemde bedrijven of van de andere bedrijven waarover wordt beweerd dat zij op onwettige wijze overheidssteun hebben ontvangen, steun uit de Structuurfondsen van de Gemeenschap verleend


title: Commission Regulation (EC) No 2349/1999 of 3 November 1999 amending Regulation (EC) No 2296/1999 determining the world market price for unginned cotton and the rate for the aid

eurovoc_concepts:
EU Member State
Greece
Spain
cotton
production aid
world market price

text: L 281/68 EN Official Journal of the European Communities 4. 11. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 2349/1999 of 3 November 1999 amending Regulation (EC) No 2296/1999 determining the world market price for unginned cotton and the rate for the aid THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, ‘Article 1 Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to the Act of Accession of Greece, and in particular paragraphs 3 and 10 of Protocol 4 on cotton, as last amended by Council Regulation (EC) No 1553/95 (1), Having regard to Council Regulation (EC) No 1554/95 of 29 June 1995 (2) laying down general rules for the system of aid for cotton and repealing Regulation (EEC) No 2169/81, as last amended by Regulation (EC) No 1419/98 (3), and in particular Articles 3, 4 and 5 thereof, Whereas the average rate for the dollar is different from that used for Commission Regulation (EC) No 2296/1999 (4); whereas the Regulation in question should be corrected, The world market price for unginned cotton as indi- 1. cated in Article 3 of Regulation (EC) No 1554/95 is set at EUR 20,306/100 kg. Advance payment of the aid as indicated in the 2. second subparagraph of Article 5 (3a) of Regulation (EC) No 1554/95 shall be at the rate of: — EUR 43,261/100 kg in Spain, — EUR 42,942/100 kg in Greece, — EUR 85,994/100 kg in other Member States. ’ HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 2 Article 1 This Regulation shall enter into force on 4 November 1999. Article 1 of Regulation (EC) No 2296/1999 is replaced by the following text: It shall apply from 1 November 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 3 November 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 148, 30. 6. 1995, p. 45. (2) OJ L 148, 30. 6. 1995, p. 48. (3) OJ L 190, 4. 7. 1998, p. 4. (4) OJ L 280, 30. 10. 1999, p. 5


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2346/1999 της Επιτροπής, της 3ης Νοεμβρίου 1999, για την πώληση, με διαγωνισμό, βοείου κρέατος που κατέχεται από ορισμένους οργανισμούς παρεμβάσεως

eurovoc_concepts:
France
Germany
United Kingdom
award of contract
beef
intervention agency

text: L 281/60 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 4. 11. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2346/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 3ης Νοεµβρίου 1999 για την πώληση, µε διαγωνισµό, βοείου κρέατος που κατέχεται από ορισµένους οργανισµούς παρεµβάσεως Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: — περίπου 3 815 τόνοι βοείων κρεάτων χωρίς κόκαλα που κατέ- χονται από τον οργανισµό παρέµβασης του Ηνωµένου Βασι- λείου. τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 805/68 του Συµβουλίου, της 27ης Ιουνίου 1968, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα του βοείου κρέατος (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1633/98 (2), και ιδίως το άρθρο 7 παράγραφος 3, Εκτιµώντας: Λεπτοµερή στοιχεία σχετικά µε τις ποσότητες παρατίθενται στο παράρτηµα Ι. 2. Με την επιφύλαξη των διατάξεων του παρόντος κανονισµού, τα προϊόντα που αναφέρονται στην παράγραφο 1 πωλούνται σύµφωνα µε τις διατάξεις του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2173/79, ιδίως των τίτλων ΙΙ και ΙΙΙ. (1) (2) (3) (4) (5) ότι η εφαρµογή των µέτρων παρεµβάσεως στον τοµέα του βοείου κρέατος δηµιουργεί αποθέµατα σε πολλά κράτη µέλη· ότι, για να αποφευχθεί υπερβολική παράταση της αποθεµατοποίησης, πρέπει µέρος των αποθεµάτων να τεθεί προς πώληση µε διαγωνισµό, µε σκοπό να µεταποιηθεί στην Κοινότητα· ότι η πώληση αυτή θα πρέπει να υπάγεται στους κανόνες που καθορίζονται από τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2173/79 της Επιτροπής (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2417/95 (4), µε την επιφύλαξη ορι- σµένων ειδικών εξαιρέσεων όπου κρίνονται αναγκαίες· ότι, για να εξασφαλισθεί τακτική και οµοιόµορφη διαδικασία διαγωνισµού, πρέπει να ληφθούν µέτρα επιπλέον εκείνων που καθορίστηκαν στο άρθρο 8 παράγραφος 1 του κανονι- σµού (ΕΟΚ) αριθ. 2173/79· ότι πρέπει να προβλεφθούν παρεκκλίσεις στις διατάξεις του άρθρου 8 παράγραφος 2 στοιχείο β) του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2173/79, λαµβανοµένων υπόψη των διοικητικών δυ- σχερειών που δηµιουργεί η εφαρµογή του εδαφίου αυτού στα κράτη µέλη που αφορά· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης βοείου κρέατος, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Τίθενται προς πώληση: 1. — περίπου 2 000 τόνοι βοείου κρέατος µε κόκαλα που κατέχο- νται από το γερµανικό οργανισµό παρέµβασης, — περίπου 2 000 τόνοι βοείου κρέατος µε κόκαλα που κατέχο- νται από τον γαλλικό οργανισµό παρέµβασης, (1) ΕΕ L 148 της 28. 6. 1968, σ. 24. (2) ΕΕ L 210 της 28. 7. 1998, σ. 17. (3) ΕΕ L 251 της 5. 10. 1979, σ. 12. (4) ΕΕ L 248 της 14. 10. 1995, σ. 39. Άρθρο 2 1. Κατά παρέκκλιση από τα άρθρα 6 και 7 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2173/79, οι διατάξεις και τα παραρτήµατα του παρό- ντος κανονισµού επέχουν θέση γενικής προκηρύξεως διαγωνισµού. Οι σχετικοί οργανισµοί παρεµβάσεως καταρτίζουν προκήρυξη διαγωνισµού, αναφέροντας ιδίως: α) την ποσότητα των βοείων κρεάτων που τίθενται προς πώληση και β) την προθεσµία και τον τόπο υποβολής των προσφορών. Οι πληροφορίες σχετικά µε τις ποσότητες και τους τόπους 2. όπου είναι αποθεµατοποιηµένα τα προϊόντα µπορούν να ληφθούν από τους ενδιαφερόµενους στις διευθύνσεις που αναφέρονται στο παράρτηµα ΙΙ του παρόντος κανονισµού. Εξάλλου, οι οργανισµοί παρεµβάσεως δηµοσιεύουν την προκήρυξη που αναφέρεται στην παράγραφο 1, στις έδρες τους και µπορούν να προβούν σε συµπληρωµατικές δηµοσιεύσεις. 3. Για κάθε προϊόν που αναφέρεται στο παράρτηµα Ι, οι σχετικοί οργανισµοί παρεµβάσεως πωλούν κατά προτεραιότητα τα κρέατα των οποίων η διάρκεια αποθεµατοποιήσεως είναι η µεγαλύτερη. 4. Λαµβάνονται υπόψη µόνον οι προσφορές οι οποίες φθάνουν στους σχετικούς οργανισµούς παρέµβασης το αργότερο στις 2 Νοεµβρίου 1999, ώρα 12. 00. 5. Κατά παρέκκλιση από το άρθρο 8 παράγραφος 1 του κανονι- σµού (ΕΟΚ) αριθ. 2173/79, η προσφορά πρέπει να υποβάλλεται στο σχετικό οργανισµό παρεµβάσεως εντός κλειστού φακέλου, στον οποίο πρέπει να αναγράφεται η αναφορά στο σχετικό κανονισµό. Ο οργανισµός παρεµβάσεως δεν πρέπει να ανοίξει τον κλειστό φάκελο πριν από τη λήξη της προθεσµίας υποβολής των προσφορών που αναφέρονται στην παράγραφο 4. 6. Κατά παρέκκλιση από το άρθρο 8 παράγραφος 2 στοιχείο β) του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2173/79, στις προσφορές δεν πρέπει να υπάρχει ένδειξη της ή των ψυκτικών εγκαταστάσεων όπου βρί- σκονται τα προϊόντα. 4. 11. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 281/61 Άρθρο 3 Άρθρο 4 1. Τα κράτη µέλη παρέχουν τις πληροφορίες που αφορούν τις προσφορές που διαβιβάστηκαν στην Επιτροπή, το αργότερο την πρώτη εργάσιµη ηµέρα µετά την προθεσµία υποβολής των προ- σφορών. Το ποσό της εγγύησης που προβλέπεται στο άρθρο 15 παράγρα- φος 1 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2173/79 καθορίζεται σε 120 ευρώ ανά τόνο. Άρθρο 5 2. Μετά από εξέταση των προσφορών που λαµβάνονται καθορί- ζεται ελάχιστη τιµή πωλήσεως για κάθε προϊόν ή δεν δίνεται συνέ- χεια στο διαγωνισµό. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει την επόµενη ηµέρα από τη δηµοσίευσή του στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοι- νοτήτων. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 3 Νοεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής L 281/62 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 4. 11. 1999 ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ I — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BĲLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Προϊόντα (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungefähre Mengen (Tonnen) Κατά προσέγγιση ποσότητα (τόνοι) Approximate quantity (tonnes) Quantité approximative (tonnes) Quantità approssimativa (tonnellate) Hoeveelheid bĳ benadering (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu määrä (tonneina) Ungefärlig kvantitet (ton) a) Carne con hueso — Kød, ikke udbenet — Fleisch mit Knochen — Κρέατα µε κόκαλα — Bone-in beef — Viande avec os — Carni non disossate — Vlees met been — Carne com osso — Luullinen naudanliha — Kött med ben DEUTSCHLAND — Hinterviertel FRANCE — Vorderviertel — Quartiers avant — Quartiers arrière 1 000 1 000 1 000 1 000 b) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Κρέατα χωρίς κόκαλα — Boneless beef — Viande désossée — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt kött UNITED KINGDOM — Intervention fillet (INT 15) — Intervention striploin (INT 17) — Intervention rump (INT 16) — Intervention silverside (INT 14) — Intervention flank (INT 18) — Intervention forerib (INT 19) — Intervention shoulder (INT 22) — Intervention brisket (INT 23) — Intervention shin (INT 21) — Intervention forequarter (INT 24) 10 60 35 10 550 90 2 700 200 10 150 4. 11. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 281/63 (1) Véanse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 de la Comisión (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2812/98 (DO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2812/98 (EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 47). (1) Vgl. Anhänge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2812/98 (ABl. L 349 vom 24. 12. 1998, S. 47). (1) Βλέπε παραρτήµατα V και VII του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2456/93 της Επιτροπής (ΕΕ L 225 της 4. 9. 1993, σ. 4), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2812/98 (ΕΕ L 349 της 24. 12. 1998, σ. 47). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2812/98 (OJ L 349, 24. 12. 1998, p. 47). (1) Voir annexes V et VII du règlement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2812/98 (JO L 349 du 24. 12. 1998, p. 47). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2812/98 (GU L 349 del 24. 12. 1998, pag. 47). (1) Zie de bĳlagen V en VII bĳ Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2812/98 (PB L 349 van 24. 12. 1998, blz. 47). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) n. o 2456/93 da Comissão (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2812/98 (JO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2812/98 (EYVL L 349, 24. 12. 1998, s. 47) liitteet V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i kommissionens förordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2812/98 (EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 47). L 281/64 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 4. 11. 1999 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Direcciones de los organismos de intervención — Interventionsorganernes adresser — Anschriften der Interve- ntionsstellen — ∆ιευθύνσεις των οργανισµών παρεµβάσεως — Addresses of the intervention agencies — Adresses des organismes d'intervention — Indirizzi degli organismi d'intervento — Adressen van de interventiebureaus — Endereços dos organismos de intervenção — Interventioelinten osoitteet — Interventionsorganens adresser BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) Postfach 180203, D-60083 Frankfurt am Main Adickesallee 40 D-60322 Frankfurt am Main Tel. : (49) 69 15 64-704/772; Telex: 411727; Telefax: (49) 69 15 64-790/791 FRANCE OFIVAL 80, avenue des Terroirs-de-France F-75607 Paris Cedex 12 Téléphone: (33-1) 44 68 50 00; télex: 215330; télécopieur: (33-1) 44 68 52 33 UNITED KINGDOM Intervention Board Executive Agency Kings House 33 Kings Road Reading RG1 3BU Berkshire United Kingdom Tel. (01-189) 58 36 26 Fax (01-189) 56 67 50


title: Forslag til Rådets forordening om ændring af forordning (EF) nr. 2111/1999 om forbud mod salg og levering af olie og visse olieprodukter til visse dele af Forbundsrepublikken Jugoslavien (FRJ)

eurovoc_concepts:
Yugoslavia
international sanctions
market approval
petroleum
petroleum product

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 03. 11. 1999 KOM(1999) 559 endelig Forslag til RÅDETS FORORDNING om ændring af forordning (EF) nr. 2111/1999 om forbud mod salg og levering af olie og visse olieprodukter til visse dele af Forbundsrepublikken Jugoslavien (FRJ) (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE Rådet har for at fremme demokratisering i Forbundsrepublikken Jugoslavien besluttet at støtte alle kræfter, der viser deres fulde tilslutning til de demokratiske værdier. Rådet har i princippet at til bestemte serbiske kommuner. rammerne af "energi-for-demokrati"-initiativet vedtaget leveres visse olieprodukter tillade, at der inden for Da de planlagte leverancer og dermed forbundne aktiviteter ellers ville være forbudt i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2111/1999, er det nødvendigt med en ændring af nævnte forordning for at undtage de planlagte leverancer fra dette forbud. Undtagelsen må dog ikke føre til en underminering af den vedvarende embargo mod Forbundsrepublikken Jugoslavien (bortset fra provinsen Kosovo og Republikken Montenegro), og der må derfor indføres en autorisationsordning. Tilladelserne bør kun gives på specifikke betingelser for at sikre, at Forbundsrepublikken Jugoslavien eller de serbiske myndigheder ikke drager fordel af undtagelsen. Hvis noget som helst antyder, at Forbundsrepublikken Jugoslavien eller de serbiske myndigheder enten vil konfiskere de planlagte leverancer eller drage fordel deraf på en uacceptabel måde, skal tilladelsen straks kunne suspenderes eller tilbagetrækkes. Eftersom Kommissionen vil komme til at spille en større rolle i initiativets gennemførelse og hurtigst og mest direkte vil modtage alle relevante oplysninger om det endelige bestemmelsessted eller anvendelsesformål og om alle relevante omstændigheder, bør det være Kommissionen, tilladelserne. Autorisationsordningen skal supplere og styrke de (finansielle) kontrolordninger, som Kommissionen vil indføre til finansiering af leverancerne og de dermed forbundne aktiviteter. som udsteder 2 Forslag til RÅDETS FORORDNING om ændring af forordning (EF) nr. 2111/1999 om forbud mod salg og levering af olie og visse olieprodukter til visse dele af Forbundsrepublikken Jugoslavien (FRJ) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 301, under henvisning til Rådets fælles holdning 1999/…/FUSP af. oktober 1999 om støtte til de demokratiske kræfter i Forbundsrepublikken Jugoslavien (FRJ)1, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Inden for rammerne af "energi-for-demokrati"-initiativet bør visse kommuner i Republikken Serbien kunne forsynes med produkter, der falder ind under forordning (EF) nr. 2111/19992 og nævnte forordning bør derfor ændres for at muliggøre sådanne leverancer; alle tildelinger skal være betinget af, at de af Den Europæiske Union vedtagne mål og retningslinjer i forbindelse med nævnte initiativ overholdes; for at garantere at målene og retningslinjerne overholdes og for at hindre, at programmet ellers påvirker bestemmelserne i nævnte forordning, bør der indføres en autorisationsordning - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Der indsættes følgende artikel i forordning (EF) nr. 2111/1999: "Artikel 2a Uanset bestemmelserne i artikel 1 kan Europa-Kommissionen inden for rammerne af "energi-for-demokrati"-initiativet fra sag til sag tillade salg, levering, udførsel eller forsendelse af de produkter, der er anført i bilag I. 1 2 EFT L …. EFT L 258 af 5. 10. 1999, s. 12. 3 Kommissionen kan suspendere, tilbagetrække eller knytte betingelser til tilladelsen for at hindre, at de tilladte aktiviteter i henhold til denne artikel underminerer denne forordnings andre bestemmelser. Ansøgninger om og udstedelse af tilladelse sker efter modellen i bilag II. " Artikel 2 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 4


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 2335/1999, 3. november 1999, millega sätestatakse virsikute ja nektariinide turustusstandardid

eurovoc_concepts:
marketing standard
stone fruit

text: 386 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd 31999R2335 4. 11. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 281/11 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2335/1999, 3. november 1999, millega sätestatakse virsikute ja nektariinide turustusstandardid EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, (5) võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1257/1999, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 2, ning arvestades, et: neid standardeid kohaldatakse kõikidel turustusetappidel. Toodete pikamaavedu, teatav ladustusaeg või mitmesu- gused toodetega tehtavad toimingud võivad kaasa tuua nende bioloogilisest arengust või suuremast või väikse- mast riknemisohust põhjustatud kvaliteedi halvenemise. Seda riknemist tuleks seetõttu arvesse võtta lähetamis- standardeid kohaldades. Et järgsetel ekstraklassi ja tooteid tuleb eriti hoolikalt pakkida, võib nende puhul arvesse võtta üksnes värskuse ja turdumuse vähenemist; turustusetappidel sortida (1) (2) (3) (4) virsikud ja nektariinid on määruse (EÜ) nr 2200/96 I lisas toodete hulgas, mille standardid tuleb vastu võtta; komisjoni 12. detsembri 1990. aasta määruses (EMÜ) nr 3596/90, millega sätestatakse virsikute ja nektariinide kvaliteedistandardid, (3) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 888/97, (4) tuleb teha palju muudatusi. Juriidilise selguse tagamiseks tuleks määrus (EMÜ) nr 3596/90 kehtetuks tunnistada ja seal sisalduvaid eeskirju uuen- dada. Selleks tuleks maailmaturu läbipaistvuse huvides arvesse võtta virsikute ja nektariinide standardit, mida on soovitanud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni riknevate toodete standardimise ja kvaliteedi arendamise töörühm; suurusskaalat; komisjoni määruse virsikute ja nektariinide standardid sätestavad kohustuse järgida (EMÜ) nr 1169/93 (5) kohaselt on suurusklassi D lubatud kasu- tada ainult turustusaasta algusest 30. juunini väikesevilja- liste varajaste sortide turustamiseks, samal ajal vältides 2004/06/0011. juulist alates hilissortide suurusklassi D kuuluvate virsikute ja nektariinide turule saatmist, sest need kuuluvad küpsena suuremasse suurusrühma; seda keeldu ei ole vaja pikendada ühenduse virsikute ja nekta- riinide turustusperioodi järel; värskete virsikute turg sõltub eriti ja nektariinide jaemüügietapil suures osas nende toodete organoleptilis- test omadustest, mis võivad märkimisväärselt varieeruda. Erinevates anda võimalus näidata pakendil oluliste küpsuskriteeriumide miinimum- või maksimumväärtused, et tarbija saaks ostes vabalt valida optimaalsete organoleptiliste omadus- tega puuvilja; tootmisetappides seetõttu tuleks standardite kohaldamine peaks nende ebarahuldava kvaliteediga tooted turult kõrvaldama, viima tootmise vastavusse tarbijate nõudmistega ja hõlbustama ausal konkurentsil põhinevaid kaubandussuhteid, parandades seeläbi tootmise tasuvust; (1) EÜT L 297, 21. 11. 1996, lk 1. (2) EÜT L 160, 26. 6. 1999, lk 80. (3) EÜT L 350, 14. 12. 1990, lk 38. (4) EÜT L 126, 17. 5. 1997, lk 11. (5) EÜT L 118, 14. 5. 1993, lk 22. (6) käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja korralduskomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 CN-koodi 0809 30 alla kuuluvate virsikute ja nektariinide turustusstandardid on sätestatud käesoleva määruse lisas. Seda standardit kohaldatakse kõikidel turustusetappidel määru- sega (EÜ) nr 2200/96 sätestatud tingimuste kohaselt. Lähetamisjärgsetel etappidel võib toodetel siiski esineda vastupi- diselt ettenähtud standarditele: — vähest värskuse ja turdumuse vähenemist, — muude toodete puhul, v. a ekstraklassi tooted, nende bioloo- gilisest arengust või riknemisohust põhjustatud kvaliteedi vähest halvenemist. Artikkel 2 Määrus (EMÜ) nr 3596/90 tunnistatakse kehtetuks. Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Määrust kohaldatakse selle jõustumise päevale järgneva kuu esimesest päevast. 03/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 387 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 3. november 1999 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER 388 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd LISA VIRSIKUTE JA NEKTARIINIDE TURUSTUSSTANDARD I. TOOTE MÄÄRATLUS Käesolevat standardit kohaldatakse Prunus persica Sieb. ja Zucc. virsiku- ja nektariinisortide suhtes, (1) mis tuleb tarbi- jale müüa värskelt, välja arvatud tööstuslikuks töötlemiseks ettenähtud virsikud ja nektariinid. II. KVALITEEDINÕUDED Standardis määratletakse müügivalmis ja pakendatud virsikute ja nektariinide kvaliteedinõuded. A. Miinimumnõuded Võttes arvesse iga klassi erinõudeid ja lubatud hälbeid, peavad kõikide klasside virsikud ja nektariinid olema: — terved, — veatud; mädanenud või toiduks kõlbmatud riknenud tooted ei ole lubatud, — puhtad, ilma nähtava võõrolluseta, — taimekahjuriteta, — taimekahjurite tekitatud kahjustusteta, — ebatavalise pinnaniiskuseta, — võõra lõhna ja maitseta. Virsikud ja nektariinid peavad olema hoolikalt koristatud. Virsikud ja nektariinid peavad olema niisuguses valmimis- ja küpsusastmes, et need: — kannatavad vedu ja käitlemist ja — saabuvad sihtkohta rahuldavas seisukorras. B. Liigitamine Virsikud ja nektariinid liigitatakse kolme järgnevalt määratletud klassi: i) Ekstraklass Selle klassi virsikud ja nektariinid peavad olema eriti hea kvaliteediga. Nende kuju, valmimisaste ja värvus peab vastama sordile, võttes arvesse kasvupiirkonda. Need peavad olema veatud, välja arvatud ebaolulised pindmised vead, kui need ei mõjuta toote üldilmet, kvaliteeti, säilivust ega esitusviisi pakendis. ii) I klass Selle klassi virsikud ja nektariinid peavad olema hea kvaliteediga. Need peavad olema sorditüüpilised, võttes arvesse kasvupiirkonda. Tühised kuju-, valmimis- ja värvusvead on siiski lubatud. Viljaliha peab olema täiesti terve. Varre kinnituskohalt lõhenenud virsikud ja nektariinid ei ole lubatud. Tühised pindmised vead on siiski lubatud, kui need ei mõjuta toote üldilmet, kvaliteeti, säilivust ja esitusviisi pakendis ega ületa: — pikliku kujuga pindmiste vigade puhul 1 cm, — muude vigade puhul kogupindala 0,5 cm2. (1) Käesolevat teksti kohaldatakse kõikide Prunus persica Sieb. ja Zucc. virsiku- ja nektariinisortide või vastavate puuviljade suhtes, mille kivi on kinni (clingstone’i tüüp) või viljalihasse kinnitunud ja mille pind on karvakestega kaetud või sile. 03/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 389 iii) II klass Sellesse klassi kuuluvad virsikud ja nektariinid, mida ei või vastavad eespool nimetatud miinimumnõuetele. liigitada kõrgmatesse klassidesse, kuid mis Viljalihal ei või olla suuri vigu. Varre kinnituskohalt lõhenenud vilju võib olla ainult lubatud kvaliteedihälvete piires. Virsikutel ja nektariinidel võivad olla järgmised pindmised vead, kui on säilinud põhilised kvaliteedi-, säilivus- ja esitusviisi omadused, ning need ei ületa: — pikliku kujuga pindmiste vigade puhul 2 cm, — muude vigade puhul kogupindala 0,5 cm2. III. SUURUSNÕUDED Suurus määratakse: — ümbermõõdu või — suurima ristlõike läbimõõdu alusel. Virsikud ja nektariinid liigitatakse järgmise suurusskaala alusel: Läbimõõt Suurusklass (kood) Ümbermõõt vähemalt 90 mm vähemalt 80 mm, kuid alla 90 mm vähemalt 73 mm, kuid alla 80 mm vähemalt 67 mm, kuid alla 73 mm vähemalt 61 mm, kuid alla 67 mm vähemalt 56 mm, kuid alla 61 mm vähemalt 51 mm, kuid alla 56 mm AAAA AAA AA A B C D vähemalt 28 cm vähemalt 25 cm, kuid alla 28 cm vähemalt 23 cm, kuid alla 25 cm vähemalt 21 cm, kuid alla 23 cm vähemalt 19 cm, kuid alla 21 cm vähemalt 17,5 cm, kuid alla 19 cm vähemalt 16 cm, kuid alla 17,5 cm Ekstraklassi virsikute ja nektariinide miinimumsuurus on 17,5 cm (ümbermõõt) või 56 mm (läbimõõt). Suurusklass D (läbimõõt vähemalt 51 mm, kuid alla 56 mm, või ümbermõõt vähemalt 16 cm, kuid alla 17,5 cm) ei ole lubatud ajavahemikul 1. juuli–31. oktoober. Suuruse järgi sortimine on kõikide klasside puhul kohustuslik. IV. HÄLBEID KÄSITLEVAD NÕUDED Igas pakendis lubatakse toodete suhtes kvaliteedi- ja suurushälbeid, mis ei vasta pakendil näidatud klassi nõuetele. A. Kvaliteedihälbed i) Ekstraklass 5 % virsikute või nektariinide arvust või kaalust, mis ei vasta selle klassi nõuetele, kuid vastab I klassi nõuetele või mida võib erandlikult lubada selle klassi lubatud hälvete piires. ii) I klass 10 % virsikute või nektariinide arvust või kaalust, mis ei vasta selle klassi nõuetele, kuid vastab II klassi nõuetele või mida võib erandlikult lubada selle klassi lubatud hälvete piires. iii) II klass 10 % virsikute või nektariinide arvust või kaalust, mis ei vasta selle klassi ega miinimumnõuetele, välja arvatud mädaplekkide ja tugevate muljutistega või muul viisil tarbimiseks kõlbmatuks muutunud tooted. 390 ET Euroopa Liidu Teataja 03/26. kd B. Suurushälbed Kõikides klassides on lubatud 10 % virsikute või nektariinide arvust või kaalust, mis on pakendil märgitud suuru- sest kuni 1 cm suuremad või väiksemad, kui toode sorditakse ümbermõõdu järgi, või kuni 3 mm, kui toode sorditakse läbimõõdu järgi. Väikseima suurusklassi virsikute või nektariinide puhul kohaldatakse seda hälvet ainult nende viljade suhtes, mis on ettenähtud miinimumsuurusest kuni 6 mm, kui toode sorditakse ümbermõõdu järgi, või 2 mm väiksemad, kui toode sorditakse läbimõõdu järgi. V. ESITUSVIISI NÕUDED A. Ühtlikkus Iga pakendi sisu peab olema ühtlik ja sisaldama ainult sama päritoluga, sama sorti, sama kvaliteedi, küpsusastme ja suurusega virsikuid või nektariine ning ekstraklassi puhul peab sisu olema ühtlase värvusega. Iga pakendi sisu nähtav osa peab esindama kogu pakendi sisu. B. Pakendamine Virsikud või nektariinid peavad olema nii pakitud, et need on nõuetekohaselt kaitstud. Pakendi sisematerjal peab olema uus, puhas ja niisugune, et see ei põhjusta toodete välist ega sisemist riknemist. Kaubanduslike andmetega varustatud materjalide, eelkõige paberi või templite kasutamine on lubatud, kui trükki- misel on kasutatud mürgivaba tinti või etikettide kinnitamisel mürgivaba liimi. Pakend peab olema ilma igasuguse võõrolluseta. C. Esitusviis Virsikuid ja nektariine võib saata müügiks: — väikepakendis, — ekstraklassi puhul ühes kihis; iga selle klassi vili peab asetsema kõrvalolevatest viljadest eraldi. I ja II klassis: — ühes või kahes kihis, — kuni neljas kihis, kui viljad asetsevad jäikades süvendites, mis on paigutatud nii, et need ei toetu alumistes kihtides asetsevatele viljadele. VI. MÄRGISTAMISNÕUDED Iga pakendi ühel küljel peavad olema loetavate, püsivate ja väljastpoolt nähtavate tähtedega järgmised andmed: A. Identifitseerimine Pakendaja ja/või lähetaja: nimi ja aadress või ametlikult väljastatud või tunnustatud koodmärk. Kui kasutatakse koodmärki, tuleb märge “pakendaja ja/või lähetaja” (või vastavad lühendid) märkida koodmärgi vahetusse lähe- dusse. B. Toote liik — “Virsikud” või “nektariinid”, kui pakendi sisu ei ole nähtav, — ekstraklassi ja I klassi puhul sordinimi. C. Toote päritolu Päritoluriik ja vajaduse korral tootmispiirkond või üleriigiline, piirkondlik või kohalik kohanimi. D. Kaubanduslikud andmed — klass, — suurus väljendatuna miinimum- ja maksimumläbimõõdus või -ümbermõõdus või III jaotises (“Suurusnõuded”) ettenähtud koodina, — ühikute arv (ei ole kohustuslik), — minimaalne suhkrusisaldus, mis on mõõdetud refraktomeetriga ja väljendatud Brixi kraadidena (ei ole kohus- tuslik), — maksimaalne kõvadus, mis on mõõdetud penetromeetriga ja väljendatud kg/0,5 cm2 (ei ole kohustuslik). E. Ametlik kontrollmärk (ei ole kohustuslik)