title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2300/99 af Rosa Miguélez Ramos (PSE) til Kommissionen. Den europæiske værftsindustris fremtid.

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
shipbuilding

text: C 303 E/46 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 tekniske og videnskabelige kriterier er defineret som kakaosmłr(cid:230)kvivalenter, og som ikke m(cid:229) uds(cid:230)ttes for enzymatisk behandling (et syvende fedtstof, nemlig kokosolie, m(cid:229) kun anvendes til fremstilling af konsumis og lignende frosne produkter). I den f(cid:230)lles holdning, som er n(cid:230)vnt i begyndelsen af dette svar, fandt R(cid:229)det, at en r(cid:230)kke vertikale direktiver p(cid:229) levnedsmiddelomr(cid:229)det burde forenkles for at tage hensyn til de v(cid:230)sentlige krav, som skal opfyldes af produkter, der er omfattet af de p(cid:229)g(cid:230)ldende direktiver, s(cid:229)ledes at produkterne kan oms(cid:230)ttes frit p(cid:229) det indre marked. Man skal nemlig ikke blot drage omsorg for det indre markeds ensartethed men ogs(cid:229) give forbrugerne korrekte, neutrale og objektive oplysninger foruden listen over ingredienser. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de sociołkonomiske konsekvenser for de lande, der producerer kakao, har Kommis- sionens tjenestegrene inden R(cid:229)dets vedtagelse af den f(cid:230)lles holdning forelagt en forelłbig undersłgelse af den virkning, som direktivforslaget vil f(cid:229) for de lande, der producerer kakao og vegetabilske fedtstoffer. Det fremg(cid:229)r af denne forelłbige undersłgelse, at det foresl(cid:229)ede direktiv n(cid:230)ppe vil f(cid:229) negative fłlger for de berłrte lande. En anden undersłgelse vil snart blive indledt med henblik p(cid:229) at fjerne den tvivl, som stadig er fremherskende i dette spłrgsm(cid:229)l. i den f(cid:230)lles holdning, fastsat, at I forbindelse med samme spłrgsm(cid:229)l har R(cid:229)det i artikel 2, stk. 4, Kommissionen efter direktivets ikrafttr(cid:230)den skal foretage en undersłgelse af virkningerne for łkonomien i de lande, der producerer kakao og andre vegetabilske fedtstoffer end kakaosmłr. R(cid:229)det foresl(cid:229)r, at det (cid:230)rede parlamentsmedlem henvender sig direkte til Kommissionen for at f(cid:229) mere detaljerede oplysninger. Med hensyn til specielt spłrgsm(cid:229)l 3 foresl(cid:229)r R(cid:229)det, at det (cid:230)rede parlamentsmedlem henvender sig til medlemsstaterne selv, da det ikke tilkommer R(cid:229)det at give detaljerede oplysninger om de enkelte medlemsstaters holdninger. (2000/C 303 E/041) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2300/99 af Rosa MiguØlez Ramos (PSE) til Kommissionen (29. november 1999) Om: Den europ(cid:230)iske v(cid:230)rftsindustris fremtid Siden krisen i 1973 har den europ(cid:230)iske v(cid:230)rftsindustri underg(cid:229)et en omstruktureringsproces, som har for(cid:229)rsaget tab af arbejdspladser og fłrt til alvorlige kriser i omr(cid:229)der, hvis velstand afhang af denne sektor og dens rolle som lokomotiv for de łvrige erhverv. Som Kommissionen selv erkender, falder priserne fortsat. Priserne p(cid:229) nybygninger faldt mellem 15 og 31,5 % i tidsrummet fra januar 1997 til marts 1999. Dette skyldes i vid udstr(cid:230)kning, at visse asiatiske lande, is(cid:230)r Sydkorea, s(cid:230)lger deres produkter med tab til priser, som i nogle tilf(cid:230)lde ligger omkring 30 % under prisniveauet i Europa, og med betydelige tilskud, som głr det muligt for v(cid:230)rfterne at foretage dumping. Hvilke hasteforanstaltninger agter Kommissionen (cid:129) ud over de beskedne foranstaltninger, der blev bebudet p(cid:229) samlingen i R(cid:229)det af industriministre den 9. november i (cid:229)r (cid:129) at gennemfłre til fordel for de europ(cid:230)iske skibsv(cid:230)rfter for at sikre disses overleven? Tog Kommissionen den internationale situation, som er pr(cid:230)get af Sydkoreas illoyale handelspraksis, i betragtning, da den vedtog at kr(cid:230)ve 18. 451 mio. pesetas, der var ydet til den spanske v(cid:230)rftsindustri som afgiftsfritagelser, tilbagebetalt, idet den betragtede dem som statsstłtte? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe for at sikre det nuv(cid:230)rende besk(cid:230)ftigelsesniveau i v(cid:230)rftsindustrien i EU? Hvordan vil den sikre fremtiden for denne sektor, som besk(cid:230)ftiger mange tusinde lłnmodtagere? Hvilke forslag vil Kommissionen stille under den fłrste forhandlingsrunde i Seattle for at beskytte den europ(cid:230)iske v(cid:230)rftsindustri mod tredjelandes illoyale praksis? 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/47 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (13. december 1999) Kommissionen deler fuldt ud det (cid:230)rede medlems bekymring over skibsbygningsindustriens nuv(cid:230)rende globale markedssituation og de vanskeligheder, v(cid:230)rftsindustrien i EU st(cid:229)r overfor. Det er imidlertid Kommissionens opfattelse, at de foranstaltninger, der blev truffet beslutning om p(cid:229) industriministrenes młde i R(cid:229)det den 9. november 1999, er nyttige og tilsammen udgłr et fornuftigt bud p(cid:229), hvordan den unfair konkurrence kan bek(cid:230)mpes. Der er p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt ingen planer om kortsigtede haste- foranstaltninger. Kommissionen vil fortsat fłlge markedssituationen og vil sammenholde og vurdere alle de oplysninger og det bevismateriale, der indsamles i overensstemmelse med R(cid:229)dets konklusioner p(cid:229) omr(cid:229)det. Kommissionen vil forel(cid:230)gge resultatet for R(cid:229)det og Parlamentet s(cid:229) hurtigt som p(cid:229)kr(cid:230)vet i henhold til artikel 12 i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1540/98 af 29. juni 1998 om nye regler for stłtte til skibsbyg- ningsindustrien (1). Som fłlge af R(cid:229)dets konklusioner har man fra Koreas side indvilliget i at lade repr(cid:230)sentanter for industri og administration i s(cid:229)vel EU som Korea deltage i bilaterale drłftelser inden for rammerne af et OECD- arbejdsgruppemłde, der afholdes i Paris i midten af december. Derudover har Kommissionen opfordret medlemsstaterne til indtr(cid:230)ngende at bede Den Internationale Valutafond (IMF) og Verdensbanken om fortsat at undersłge, om de betingelser og foruds(cid:230)tninger, der dannede baggrund for IMF(cid:146)s stłtte til Korea, respekteres fuldt ud. Med hensyn til WTO-forhandlingerne ved (cid:229)rtusindskiftet s(cid:229) skal disse indledes og afsluttes som en samlet forhandlingsrunde for at opn(cid:229) en overordnet balance mellem rettigheder og forpligtelser for samtlige medlemmer af Verdenshandelsorganisationen (WTO). Det ville ved denne lejlighed v(cid:230)re vanskeligt for EU at fremh(cid:230)ve skibsbygningsindustrien som en s(cid:230)rlig sektor, der kr(cid:230)ver s(cid:230)rlige regler. Den nuv(cid:230)rende aftale om subsidier og udligningsforanstaltninger omfatter imidlertid en procedure for tvistbil(cid:230)ggelse, hvormed man kan h(cid:229)ndtere uberettigede subsidier. Kommissionen er p(cid:229) R(cid:229)dets opfordring rede til at indlede en handelsaktion under WTO, n(cid:229)r der er indsamlet tilstr(cid:230)kkeligt bevismateriale. Kommissionens seneste negative beslutning om den s(cid:230)rlige afgiftsfritagelse, der var bevilliget den statsejede v(cid:230)rftsindustri i Spanien, skyldes, at det er Kommissionens opgave at sikre, at betingelserne for tildeling af stłtte opfyldes fuldt ud. At v(cid:230)rftsindustrien i EU befinder sig i en vanskelig situation, understreger behovet for at sikre, at EU(cid:146)s regler for tildeling af stłtte overholdes, s(cid:229)ledes at konkurrenceforvridning inden for EU undg(cid:229)s. (1) EFT L 202 af 18. 7. 1998. (2000/C 303 E/042) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2302/99 af Brigitte Langenhagen (PPE-DE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Veterin(cid:230)rkontroller p(cid:229) fiskeforarbejdende virksomheder og dermed forbundne gebyrer Er Kommissionen bekendt med, at de veterin(cid:230)re kontroller, der i henhold til direktiv 91/493/E(cid:216)F (1) skal gennemfłres i fiskeforarbejdende virksomheder, gennemfłres forskelligt, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r hyppighed og art, ikke blot i Europa som s(cid:229)dan, men ogs(cid:229) fra delstat til delstat i Forbundsrepublikken Tyskland? Er den desuden bekendt med, at beregningen af gebyrerne og disses stłrrelse i modstrid med direktiv 96/ 43/E(cid:216)F sker meget forskelligt, b(cid:229)de i Europa som s(cid:229)dan og i de enkelte tyske delstater?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2215/99 af Enrico Ferri (PPE-DE) til Kommissionen. Kryptering af RAI's programmer og fri udveksling af tjenesteydelser.

eurovoc_concepts:
Italy
free movement of programmes
sporting event
television

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/123 (2000/C 219 E/153) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2212/99 af GØrard Deprez (PPE-DE) til Kommissionen (29. november 1999) Om: Udkast til frihandelsaftale mellem Tyrkiet og De Forenede Stater Har Kommissionen kendskab til udkastet til frihandelsaftalen mellem Tyrkiet og De Forenede Stater (s. 1746), som senator Moynihan forelagde for De Forenede Staters senat den 18. oktober 1999? Teksten indeholder en bilateral aftale mellem De Forenede Stater og Tyrkiet med det form(cid:229)l at formindske og dern(cid:230)st fjerne toldhindringer og ikke-toldm(cid:230)ssige forhindringer samt eventuelt etablere en frihandelsaftale mellem De Forenede Stater og Tyrkiet. Kan Kommissionen redegłre for de eventuelle virkninger af et s(cid:229)dant lovudkast fra Det Amerikanske Senat p(cid:229) toldaftalen mellem Den Europ(cid:230)iske Union og Tyrkiet? Hvis Den Amerikanske Kongres vedtager dette lovforslag, hvilke fłlger vil det f(cid:229) p(cid:229) Tyrkiets status som ansłger til optagelse i Den Europ(cid:230)iske Union? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (16. december 1999) Kommissionen har ikke modtaget nogen konkrete oplysninger om det aftaleudkast, som det (cid:230)rede medlem omtaler, den har bl. a. ikke modtaget den fulde tekst til senator Moynihans forslag. Der forekommer imidlertid med j(cid:230)vne mellemrum initiativer af denne type i USA. Tyrkiet og F(cid:230)llesskabet har siden den 31. december 1995 indg(cid:229)et en toldunion, hvilket i realiteten forhindrer Tyrkiet i at oprette et frihandelsomr(cid:229)de med USA. Ved oprettelsen af en toldunion vedtager parterne en f(cid:230)lles toldpolitik, som omfatter en f(cid:230)lles ydre toldtarif, hvorved parterne fratages enhver selvbestemmelse p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Da et frihandelsomr(cid:229)de mellem USA og Tyrkiet ikke er muligt fra tyrkisk side, vil det, selv om den amerikanske kongres skulle fłlge forslaget op, dreje sig om en ensidig retsakt, som ikke kan forpligte Tyrkiet, og som fłlgelig ikke vil kunne f(cid:229) nogen indflydelse p(cid:229) Tyrkiets ansłgning om medlemsskab af EU. (2000/C 219 E/154) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2215/99 af Enrico Ferri (PPE-DE) til Kommissionen (29. november 1999) Om: Kryptering af RAI(cid:146)s programmer og fri udveksling af tjenesteydelser RAI benytter den efterh(cid:229)nden grundf(cid:230)stede praksis at kode visse film, sportsbegivenheder og andre fjernsynsprogrammer, som sendes til udlandet, og som ellers fłlges med interesse. 1. a) b) c) Kan Kommissionen oplyse, om: det ikke ud fra principperne for det indre marked er forkasteligt, at programmer krypteres, s(cid:229) de ikke kan ses i andre lande i fuldst(cid:230)ndig strid med princippet om fri udveksling af tjenesteydelser, som er fastsl(cid:229)et i artikel 49 (tidligere artikel 59) i EF-traktaten? denne forskelsbehandling af personer med bop(cid:230)l i udlandet og andre borgere i EU ikke er s(cid:229) meget desto mere kritisabel i betragtning af, at de p(cid:229)g(cid:230)ldende, som allerede lider under at bo i et andet land, ikke p(cid:229) markedet kan anskaffe sig en dekoder, selv om de łnsker det? denne fremgangsm(cid:229)de ikke er i (cid:229)benlys strid med (cid:229)nd og bogstav i artikel 3a i direktivet om »fjernsyn uden gr(cid:230)nser«, ifłlge hvilken de enkelte medlemsstater kan p(cid:229)l(cid:230)gge udsendelse af ikke-krypterede programmer af s(cid:230)rlig interesse. Der er netop tale om de begivenheder, Italien betegner som universelle i henhold til artikel 3a (f. eks. divisionskampe, Europa Cup og grand prix i Formel 1), som i Italien krypteres, s(cid:229) det ikke kan ses i andre lande? C 219 E/124 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 d) denne adf(cid:230)rd desuden ikke er uforenelig med den n(cid:230)vnte virksomheds opgave som udbyder af offentlige tjenester og i denne egenskab modtager en statsstłtte (licens), som for łjeblikket undersłges af Kommissionen? Kan Kommissionen desuden oplyse, om den ikke anser det for form(cid:229)lstjenligt og rimeligt at 2. iv(cid:230)rks(cid:230)tte s(cid:230)rlige foranstaltninger p(cid:229) EU-niveau for at hindre, at fjernsynsprogrammer og mere generelt tjenester henvendt til udlandet krypteres (cid:129) uden at forbrugeren har adgang til regelm(cid:230)ssigt og ubesv(cid:230)ret at f(cid:229) adgang til dem (cid:129) for at głre en ende p(cid:229) en klar forskelsbehandling, som i alvorlig grad sv(cid:230)kker gennemfłrelsen af det indre marked og borgernes opfattelse af, at der reelt findes et omr(cid:229)de uden gr(cid:230)nser? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (19. januar 2000) Kommissionen erkender, at det forhold, det (cid:230)rede medlem omtaler, er et reelt problem i forhold til det indre markeds funktion, og at det (cid:129) bl. a. ogs(cid:229) i lyset af de talrige protestbreve, den har modtaget om dette anliggende (cid:129) er af betydning for borgernes opfattelse af, at der reelt findes et omr(cid:229)de uden gr(cid:230)nser. Kommissionen r(cid:229)der dog endnu ikke over alle de oplysninger, der er nłdvendige for at kunne svare tilfredsstillende p(cid:229) de spłrgsm(cid:229)l, det (cid:230)rede medlem har stillet. Kommissionen vil snarest rette henvendelse til de italienske myndigheder med anmodning om oplysninger. P(cid:229) baggrund af de indhentede oplysninger vil Kommissionen bedre kunne vurdere, om der er behov for initiativer p(cid:229) det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de. (2000/C 219 E/155) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2218/99 af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen (29. november 1999) Om: Ukorrekt anvendelse af kłbekraftspariteter i EU(cid:146)s retsakter Jeg modtog Kommissionens svar p(cid:229) min skriftlige forespłrgsel E-1567/99 (1) fra juli i (cid:229)r den 29. oktober i I Kommissionens svar bekr(cid:230)ftes det, at Bruxelles og den 30. oktober i mit hjem i Ponta Delgada. kłbekraftspariteterne anvendes forordning (EF) nr. 1260/1999 (2) og 1267/99 (3), uden at der foreligger noget retsgrundlag for denne anvendelse. retsakter af meget v(cid:230)sentlig betydning, f. eks. i i Jeg m(cid:229) understrege, at i mods(cid:230)tning til hvad der fremg(cid:229)r af Kommissionens svar, mener jeg ikke, at der błr v(cid:230)re et s(cid:230)rligt retsgrundlag for kłbekraftspariteterne, men at denne indikator til geng(cid:230)ld błr indg(cid:229) i det g(cid:230)ldende regnskabssystem i EU (R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 2223/96 (4). P(cid:229)standen om, at anvendelsen af indikatoren ikke giver anledning til stłrre problemer undrer mig i betragtning af, at Portugals statistiske kontor afviser at głre brug af de kłbekraftspariteter, som Eurostat anvender, fordi der savnes et anerkendt og accepteret lovligt, videnskabeligt metodologisk grundlag for denne indikator. Overraskende er ogs(cid:229) p(cid:229)standen om, at kłbekraftspariteterne er blevet til p(cid:229) grundlag af tosidede aftaler mellem de forskellige nationale statistiske kontorer, n(cid:229)r det er indlysende, at det empiriske aspekt som er af stłrst betydning for, at der kan n(cid:230)res en vis tillid til pariteterne er, at de er udarbejdet p(cid:229) grundlag af ensartede kriterier. Jeg kan tilfłje, at anvendelsen af indikatoren i den seneste foreliggende publikation fłrer til resultater, som er absurde for den l(cid:230)ser, der bare er en lille smule opm(cid:230)rksom


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2198/99 di José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) alla Commissione. Programma Al Invest.

eurovoc_concepts:
EU programme
Latin America
inter-company cooperation

text: 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 303 E/33 La Commissione ha pubblicamente precisato che la massima considerazione viene attribuita al merito e che un(cid:146)equa rappresentanza di tutte le nazionalit(cid:224) dell(cid:146)Unione a tutti i livelli della gerarchia del personale dell(cid:146)istituzione Ł di fondamentale importanza per rispecchiare la ricchezza culturale e la coesione del servizio pubblico multinazionale dell(cid:146)Unione. Deve quindi essere assolutamente evitato qualsiasi squilibrio che possa penalizzare una determinata nazionalit(cid:224). La Commissione pu(cid:242) assicurare agli onorevoli parlamentari la sua determinazione nel garantire la lealt(cid:224) e la trasparenza nel processo di integrazione europea. (2000/C 303 E/028) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2198/99 di JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Programma Al Invest Negli ultimi anni in seno al Parlamento europeo sono state espresse lamentele generalizzate sul carente funzionamento del programma Al Invest. Di queste lamentele Ł stato informato a suo tempo il Commissario responsabile. Lo scorso 23 settembre il Comitato PVS-ALA ha approvato il nuovo quadro finanziario di questo programma per i prossimi 5 anni. Pu(cid:242) la Commissione confermare se, considerato il loro carattere di entit(cid:224) cofinanziatrici del programma, gli organismi rappresentativi del settore privato europeo e gli altri operatori economici siano stati consultati, nella fase di elaborazione del programma, precisamente al fine di colmare le lacune riscontrate nell(cid:146)ap- plicazione dello stesso? (2000/C 303 E/029) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2199/99 di JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Programma Al Invest Prevede la Commissione di informare essa stessa (cid:129) e non il Segretariato tecnico (cid:129) gli utenti del programma, al fine di mantenere un dialogo costruttivo volto a facilitare e migliorare il funzionamento del programma nel periodo in corso? (2000/C 303 E/030) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2200/99 di JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Programma Al Invest Pu(cid:242) la Commissione segnalare i casi in cui, negli ultimi anni, per i pagamenti dei contributi dell(cid:146)UE gi(cid:224) impegnati si siano impiegati piø dei 60 giorni previsti dalle norme amministrative del programma? E(cid:146) consapevole la Commissione dei danni causati agli operatori del programma dai ritardi prodottisi nei pagamenti? Come prevede la Commissione di risarcirli?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2170/99 di John McCartin (PPE-DE) alla Commissione. Impatto dell'introduzione dell'euro su un regime di prepensionamento.

eurovoc_concepts:
Ireland
common agricultural policy
early retirement
euro
farmer
pension scheme
regulation (EU)

text: C 219 E/110 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/140) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2170/99 di John McCartin (PPE-DE) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Impatto dell(cid:146)introduzione dell(cid:146)euro su un regime di prepensionamento A seguito dell(cid:146)introduzione dell(cid:146)euro, quest(cid:146)anno gli agricoltori irlandesi hanno subito una riduzione del 5,055 % dei pagamenti nel quadro del loro regime di prepensionamento. Il ministero dell(cid:146)agricoltura ha dichiarato che questa riduzione sar(cid:224) integralmente compensata non appena esso avr(cid:224) ricevuto l(cid:146)approva- zione definitiva da parte della Commissione. Detto questo, pu(cid:242) la Commissione fornire tutti i particolari riguardo alla compensazione che sar(cid:224) concessa e alle categorie di agricoltori rientranti in questo regime che ne avranno diritto, nonchØ dichiarare quando approver(cid:224) tale regime di compensazione e quando le compensazioni stesse saranno corrisposte agli agricoltori? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (16 dicembre 1999) La riduzione dei pagamenti nel quadro del regime agricolo irlandese di pensionamento anticipato, derivante dall(cid:146)introduzione dell(cid:146)euro il 1o gennaio 1999, sar(cid:224) compensata con il versamento diretto all(cid:146)Irlanda dell(cid:146)aiuto compensativo a norma del regolamento (CE) n. 755/1999 della Commissione, del 12 aprile 1999, che stabilisce il massimale dell(cid:146)aiuto compensativo relativo ai tassi di conversione dell(cid:146)euro in moneta nazionale o ai tassi di cambio applicabili il 1o e il 3 gennaio 1999 (1) Le proposte irlandesi relative alle misure di accompagnamento della politica agricola comune (agroam- biente e pensionamento anticipato) compromesse dal passaggio all(cid:146)euro in Irlanda, sono state comunicate alla Commissione il 2 novembre 1999. Le proposte in questione prevedono una compensazione corrispondente al massimale dell(cid:146)aiuto compensativo previsto nell(cid:146)allegato del regolamento della Commis- sione. Al momento, le suddette proposte dell(cid:146)Irlanda sono all(cid:146)esame della Commissione sulla base del regolamento (CE) n. 2808/98 del Commissione, del 22 dicembre 1998, recante modalit(cid:224) d(cid:146)applicazione del regime agromonetario dell(cid:146)euro nel settore agricolo (2). Tale esame viene effettuato in conformit(cid:224) della procedura stabilita all(cid:146)articolo 88, paragrafo 3(ex articolo 93) del trattato CE. (1) GU L 98 del 13. 4. 1999. (2) GU L 349 del 24. 12. 1998. (2000/C 219 E/141) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2179/99 di Per Stenmarck (PPE-DE) alla Commissione (19 novembre 1999) Oggetto: Bilancio Il bilancio per l(cid:146)esercizio 2000 sta correndo il rischio che il Parlamento europeo annulli la dotazione finanziaria approvata nemmeno sei mesi or sono. Ci(cid:242) sarebbe molto grave e comporterebbe il rischio di costi piø elevati a carico di tutti i contribuenti dell(cid:146)UE. Il Consiglio propone una decurtazione lineare del 10 % alla categoria quattro. Si tratta di una priorit(cid:224) sbagliata che rischia di avere conseguenze negative. Le autorit(cid:224) responsabili del bilancio debbono individuare di concerto le priorit(cid:224) necessarie in modo tale da mantenere la dotazione finanziaria prevista. Detto questo, Ł disposta la Commissione a produrre quella documentazione di base di cui il Consiglio ha bisogno per poter determinare le priorit(cid:224) necessarie anteriormente alla seconda lettura del bilancio?


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2521/1999 av den 29 november 1999 om leverans av mjölkprodukter som livsmedelsbistånd

eurovoc_concepts:
Haiti
food aid
skimmed milk powder
vitamin

formats: pdf print

text: 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 305/19 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2521/1999 av den 29 november 1999 om leverans av mjölkprodukter som livsmedelsbistånd EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996 om principerna för förvaltning av livsmedelsbi- stånd samt om särskilda stödåtgärder för livsmedelsförsörj- ningen (1), särskilt artikel 24. 1 b i denna, och av följande skäl: 1. 2. 3. I den nämnda förordningen fastställs förteckningen över länder och organ som har rätt att motta gemenskapsbi- stånd och anges de allmänna kriterierna för transport av livsmedelsbiståndet efter fob-stadiet. Som en följd av flera beslut om tilldelning av livsmedels- bistånd har kommissionen tilldelat vissa mottagare mjölkpulver. Dessa leveranser bör ske i enlighet med bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 2519/97 av den 16 december 1997 om allmänna bestämmelser för anskaff- ning av varor som skall levereras som livsmedelsbistånd från gemenskapen i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1292/96 (2). Det är nödvändigt att ange tidsfrister och leveransvillkor för att bestämma de därav följande kost- naderna. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Mjölkprodukter skall framskaffas inom gemenskapen som livs- medelsbistånd för leverans till de mottagare som är förtecknade i bilagan i enlighet med förordning (EG) nr 2519/97 och enligt de villkor som anges i bilagan. Anbudsgivare skall anses ha kännedom om och ha accepterat alla tillämpliga allmänna och särskilda villkor. Alla andra villkor eller förbehåll i hans anbud skall anses som oskrivna. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 29 november 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 166, 5. 7. 1996, s. 1. (2) EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 23. L 305/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 BILAGA PARTI A 1. Aktion nr: 637/97 (A1); 701/97 (A2) 2. Mottagare (2): Euronaid, PO Box 12, NL-2501 CA Den Haag, Nederland. Tfn (31-70) 33 05 757; fax 36 41 701; telex 30960 EURON NL 3. Mottagarens representant: uppges av mottagaren 4. Bestämmelseland: Haiti 5. Vara som skall framskaffas: vitaminiserat skummjölkspulver 6. Total kvantitet (ton netto): 119 7. Antal partier: 1, i 2 delar (A1: 60 t; A2: 59 t) 8. Varans egenskaper och kvalitet (3) (5): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [I. B. 1] 9. Emballage (7): Se EGT C 267, 13. 9. 1996, s. 1 [6. 3 A och B. 2] 10. Etikettering eller märkning (6): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [I. B. 3] — språk att använda vid märkning: Franska — tilläggsmärkning: — 11. Framskaffningsmetod: Gemenskapens marknad Tilverkning af skummjölkspulver och tillsats av vitaminer skall ske efter det att leverans tilldelats 12. Fastställt leveransstadium: Fritt utskeppningshamnen 13. Alternativt leveransstadium: — 14. a) Utskeppningshamn: — b) Lastningsadress: — 15. Lossningshamn: — 16. Bestämmelseort: — — hamn eller transitlager: — — transportväg över land: — 17. Leveranstid (intervall eller sista dag) för det fastställda leveransstadiet: — första leveranstid: 17. 1–6. 2. 2000 — andra leveranstid: 31. 1–20. 2. 2000 18. Leveranstid (intervall eller sista dag) för det alternativa leveransstadiet: — första leveranstid: — — andra leveranstid: — 19. Frist för ingivande av anbud (kl. 12. 00 lokal tid i Bryssel): — första leveranstid: 14. 12. 1999 — andra leveranstid: 4. 1. 2000 20. Anbudsgarantins belopp: 20 EUR/ton 21. Adress för inlämnande av anbud och anbudsgaranti (1): Bureau de l'aide allimentaire, à l'attention de Monsieur T. Vestergaard, bâtiment Loi 130, bureau 7/46, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel. Telex 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03/296 70 04 (enbart) 22. Exportbidrag (4): Bidrag som är tillämpligt den 23. 11. 1999 fastställt genom kommissionens förordning (ΕG) nr 2283/1999 (ΕFΤ L 279, 29. 10. 1999, s. 32). 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 305/21 Fotnoter: (1) Ytterligare upplysningar: André Debongnie (tfn (32-2) 295 14 65), Torben Vestergaard (tfn (32-2) 299 30 50). (2) Den leverantör som tilldelats kontakt skall så snart som möjligt vända sig till mottagaren för att fastställa vilka fraktdokument som krävs. (3) Den leverantör som tilldelats kontrakt skall till mottagaren överlämna ett intyg från ett officiellt organ som visar att de tillämpliga normerna för radioaktiv strålning i den berörda medlemsstaten inte har överskridits för den produkt som skall levereras. Radioaktivitetsintyget skall innehålla uppgift om halterna cesium-134 och cesium-137 samt halten jod-131. (4) Kommissionens förordning (EG) nr 259/98 (EGT L 25, 31. 1. 1998, s. 39), är tillämplig vad avser exportbidrag. Den dag som avses i artikel 2 i den förordningen är den som avses i punkt 22 i denna bilaga. Leverantören ombeds särskilt uppmärksamma artikel 4. 1 sista stycket i nämnda förordning. En kopia av licensen skall översändas så snart exportdeklarationen har godkänts (fax (32-2) 296 20 05). (5) Den leverantör som tilldelats kontrakt skall till mottagaren eller dennes representant överlämna följande dokument vid leveransen: — Ett sundhetscertifikat, utfärdat av ett officiellt organ, i vilket intygas att produkten framställts under utmärkta sanitära förhållanden som kontrolleras av kvalificerad teknisk personal. Sundhetscertifikatet skall ange pastörierse- ringens temperatur och varaktighet, temperaturen och tiden för behandling i spraytorkningstornet, samt sista förbrukningsdag. — Ett veterinärintyg, utfärdat av ett officiellt organ, i vilket intygas att det i det området där den obehandlade mjölken producerats inte har konstaterats mul- och klövsjuka eller andra anmälningspliktiga infektiösa eller smittsamma sjukdomar under de sista tolv månaderna före bearbetningen. (6) Trots punkt I. A. 3 c i EGT 114 av den 29 april 1991 skall påskriften lyda på följande sätt: märkning ”Europeiska gemenskapen”. (7) Frakten skall ske i 20-fotscontainrar enligt FCL/FCL-villkoren. Leverantörern skall bära kostnaden för containrarna fram till att containrarna staplas i containerterminalen i utskepp- ningshamnen. Mottagaren skall bära alla ytterligare lastningskostnader, inklusive kostnaden för att flytta containrarna från containerterminalen. Leverantören skall till speditören, lämna en fullständig packlista för varje container, med uppgift om det antal säckar som omfattas av varje aktionsnummer enligt vad som anges i öppen upphandlingsinfordran. Leverantören skall försegla varje container med en numerad försegling (ONESEAL, SYSKO, Locktainer 180 eller liknande förseglingar med hög säkerhet) och mottagarens representant skall informeras om detta nummer


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2217/99 von Massimo Carraro (PSE) und Paolo Costa (ELDR) an die Kommission. Maßnahmen für Venedig.

eurovoc_concepts:
State aid
Structural Funds
Veneto
derogation from EU law
eligibility criteria
eligible region
heritage protection
historic site
restriction on competition

text: C 225 E/74 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 8. 2000 1. Kann die Kommission erkl(cid:228)ren, weshalb die Europ(cid:228)er den Sektor (cid:214)lsaaten v(cid:246)llig aufgeben wollen? 2. Kann sie die Nachricht best(cid:228)tigen, wonach die USA einen Krisenplan f(cid:252)r die Auszahlung au(cid:223)er- ordentlicher Hilfen an die amerikanischen Landwirte verabschieden wollen (in der Presse ist von 9-10 Milliarden Dollar die Rede), um den R(cid:252)ckgang der Weltmarktpreise f(cid:252)r landwirtschaftliche Rohstoffe auszugleichen? Kann die Kommission angeben, ob im Rahmen der amerikanischen Agrarpolitik ((cid:132)Fair Act(cid:147)) das 3. Beihilfevolumen f(cid:252)r (cid:214)lsaaten den Betrag von 1992 (cid:252)berstiegen hat? 4. Welche Schritte gedenkt sie gegebenenfalls zu unternehmen, um zu vermeiden, da(cid:223) dieser strategisch wichtige Sektor (cid:228)hnliche Krisen erleidet, wie sie beim Reisanbau zu verzeichnen waren? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (11. Januar 2000) In ihrer Antwort auf die Schriftliche Anfrage E-3652/98 der Frau Abgeordneten ist die Kommission bereits auf die Bestimmungen (cid:252)ber (cid:214)lsaaten in der Agenda 2000 eingegangen (1), insbesondere in bezug auf die Angleichung der Beihilfen f(cid:252)r Getreide, (cid:214)lsaaten und die Fl(cid:228)chenstillegung auf den einheitlichen Betrag von 63 Euro je Tonne auf Grundlage des historischen regionalen Getreideertrags. Der Rat hat diesen Ansatz, mit dem die Beschr(cid:228)nkungen aus dem Blair-House-Abkommen zur Begrenzung der (cid:214)lsaatener- zeugung aufgehoben werden k(cid:246)nnen, gebilligt, sich aber f(cid:252)r eine schrittweise Einf(cid:252)hrung ausgesprochen. Durch diese Entscheidung (cid:228)ndert sich jedoch nichts an der Bedeutung der von der Kommission bereits erteilten Antwort. Bez(cid:252)glich der Punkte 1 und 4 weist die Kommission auf die (cid:220)bergangsbestimmungen f(cid:252)r die (cid:214)lsaaten- beihilfe in Artikel 10 der Verordnung (EG)Nr. 1251/1999 des Rates vom 17. Mai 1999 zur Einf(cid:252)hrung einer St(cid:252)tzungsregelung f(cid:252)r Erzeuger bestimmter landwirtschaftlicher Kulturpflanzen hin (2). Die Kommis- sion wird einen Bericht (cid:252)ber die Entwicklung des Marktes f(cid:252)r (cid:214)lsaaten vorlegen und beh(cid:228)lt sich im Falle einer ernsthaften Verschlechterung des Produktionspotentials vor, gleichzeitig entsprechende Vorschl(cid:228)ge zu unterbreiten. Zu den Punkten 2 und 3 ist zu sagen, da(cid:223) nach Einsch(cid:228)tzung der Kommission u. a. die Politik der USA zugunsten von Soja die Weltmarktpreise unter Druck gesetzt und damit zu St(cid:246)rungen auf den M(cid:228)rkten f(cid:252)r landwirtschaftliche Rohstoffe gef(cid:252)hrt hat. Die Frage, ob diese Politik eine (cid:220)berschreitung der von den USA im Jahr 1992 f(cid:252)r diese Kulturpflanze gew(cid:228)hrten St(cid:252)tzungszahlungen zur Folge hatte, ist in Zusammenhang mit Artikel 13 des (cid:220)bereinkommens (cid:252)ber die Landwirtschaft, zu sehen. Dieser Artikel enth(cid:228)lt die sog. (cid:132)Friedensklausel(cid:147), mit der die M(cid:246)glichkeit von Ma(cid:223)nahmen gegen Agrarsubventionen begrenzt wird. Generell ist es ausschlie(cid:223)lich Sache der Welthandelsorganisation (WTO), die Zul(cid:228)ssigkeit einer solchen Politik zu pr(cid:252)fen. (1) ABl. C 325 vom 12. 11. 1999. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/074) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2217/99 von Massimo Carraro (PSE) und Paolo Costa (ELDR) an die Kommission Betrifft: Ma(cid:223)nahmen f(cid:252)r Venedig (29. November 1999) Am 16. April 1999 hat das Europ(cid:228)ische Parlament die gemeinsame Entschlie(cid:223)ung (B4-0358, 0359, 0361, 0362 und 0363) zur Krisensituation in Venedig angenommen, worin die Kommission, die italienische Regierung und die Region Venetien aufgefordert wurden, das historische Zentrum von Venedig und die Lagune in das neue Ziel 2 der Strukturfonds aufzunehmen, um (cid:132)staatliche Beihilfen(cid:147) in Abweichung von den Wettbewerbsbestimmungen gem(cid:228)(cid:223) Artikel 92 Absatz 3 Buchstabe c) des EG-Vertrags zuzulassen, wobei die Kommission ferner aufgefordert wurde, auf Ausnahmen in bezug auf (cid:132)staatliche Beihilfen(cid:147) in den F(cid:228)llen zu verzichten, in denen die italienische Regierung in Venedig und in der Lagune t(cid:228)tigen Unter- nehmen bereits Steuererleichterungen gew(cid:228)hrt hat, da diese Unternehmen gegen(cid:252)ber den Konkurrenten auf dem Festland und in anderen europ(cid:228)ischen St(cid:228)dten benachteiligt sind. 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/75 Kann die Kommission mitteilen, in welchem Ma(cid:223) sie selbst und die italienischen Beh(cid:246)rden den W(cid:252)nschen und Forderungen des Europ(cid:228)ischen Parlaments nachgekommen sind, soweit es ihren jeweiligen Zust(cid:228)ndig- keitsbereich betrifft? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (6. Januar 2000) Gem(cid:228)(cid:223) der Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 des Rates mit allgemeinen Bestimmungen (cid:252)ber die Struktur- fonds (1) legen die Mitgliedstaaten und die Kommission die Ziel-2-F(cid:246)rdergebiete f(cid:252)r den Zeitraum 2000- 2006 gemeinsam fest. Die Liste der F(cid:246)rdergebiete richtet sich nach den Priorit(cid:228)ten, die von den einzel- staatlichen Beh(cid:246)rden anhand der Kriterien der genannten Verordnung festgelegt werden. Sie wird von der Kommission im Einvernehmen mit dem Mitgliedstaat sp(cid:228)testens Ende 1999 oder Anfang 2000 erstellt. Die Kommission pr(cid:252)ft, ob es sich bei den als f(cid:246)rderf(cid:228)hig eingestuften Gebieten tats(cid:228)chlich um die Gebiete handelt, die von den Strukturproblemen infolge wirtschaftlicher und sozialer Umstellung am meisten betroffen sind. Was Italien anbelangt, so wurde die am 1. Oktober 1999 von der italienischen Regierung (cid:252)bermittelte Festlegung des F(cid:246)rdergebiets von der Kommission f(cid:252)r unzul(cid:228)ssig befunden, da bei der Festlegung nicht die Vorschrift eingehalten worden ist, da(cid:223) mindestens 50 % der Einwohner nach den Kriterien von Artikel 4 Abs(cid:228)tze 5 und 6 der genannten Verordnung f(cid:246)rderf(cid:228)hig sein m(cid:252)ssen. Deshalb hat die Kommission die italienische Regierung aufgefordert, umgehend einen neuen Vorschlag zu erarbeiten, der den Bestimmun- gen der allgemeinen Strukturfondsverordnung entspricht. Aus diesem Grund kann die Kommission zu der F(cid:246)rderf(cid:228)higkeit von Venedig im Rahmen von Ziel 2 nicht Stellung nehmen. Bez(cid:252)glich der Befreiung von den Sozialabgaben, die zwischen 1995 und 1997 den in Venedig und in Chioggia ans(cid:228)ssigen Unternehmen gew(cid:228)hrt wurde, hatte die Kommission in der Sitzung vom 24. November 1999 im Rahmen einer Pr(cid:252)fung nach Artikel 88 (vormals Artile 93) Absatz 2 EG-Vertrag die Auffassung vertreten, da(cid:223) die gew(cid:228)hrten Beihilfen mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar seien, ausgenommen waren lediglich solche Beihilfen, die die Erhaltung von Arbeitspl(cid:228)tzen zum Ziel hatten bzw. die f(cid:252)r Gro(cid:223)unter- nehmen au(cid:223)erhalb eines F(cid:246)rdergebiets zur Schaffung von Arbeitspl(cid:228)tzen bestimmt waren. (1) ABl. L 161 vom 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/075) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2222/99 von Christopher Huhne (ELDR) an die Kommission Betrifft: Hauptpunkte bei der (cid:220)berpr(cid:252)fung von Arbeitslosen (1. Dezember 1999) Welche beh(cid:246)rdlichen Anweisungen werden in den Mitgliedstaaten den Bediensteten erteilt, die daf(cid:252)r zust(cid:228)ndig sind, Arbeitslose zu (cid:252)berpr(cid:252)fen, d. h. festzustellen, ob ein Arbeitsloser verf(cid:252)gbar ist und einen Arbeitsplatz sucht, bevor er Arbeitslosenunterst(cid:252)tzung erh(cid:228)lt? Kann die Kommission die Hauptpunkte dieser (cid:220)berpr(cid:252)fungen f(cid:252)r jeden Mitgliedstaat darlegen, insbesondere die H(cid:246)he der Eink(cid:252)nfte verglichen mit den vorherigen Eink(cid:252)nften, bei der ein Arbeitsloser ein ihm angebotenen Arbeitsplatz ablehnen kann, die Pr(cid:252)fung, ob der Arbeitslose nach einem Arbeitsplatz gesucht hat und ob er f(cid:252)r den Arbeitsmarkt zur Verf(cid:252)gung steht? Kann die Kommission au(cid:223)erdem mitteilen, wann diese (cid:220)berpr(cid:252)fung erneut vorgenom- men wird, nachdem einem Arbeitslosen Arbeitslosenunterst(cid:252)tzung bewilligt wurde? Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (11. Januar 2000) Definition und Verwaltung der Sozialleistungssysteme fallen in den Zust(cid:228)ndigkeitsbereich und die Rechts- zust(cid:228)ndigkeit der Mitgliedstaaten. Die Kommission hat zusammen mit den Mitgliedstaaten eine Analyse der Reformen und der Auswirkungen der Arbeitsmarktpolitik in den Mitgliedstaaten im Rahmen der Besch(cid:228)ftigungsstrategie durchgef(cid:252)hrt. Die Definition und Umsetzung von Verwaltungsverfahren f(cid:252)r Arbeitstests und die Verf(cid:252)gbarkeit von Arbeits-


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-2316/99 υποβολή: Niall Andrews (UEN) προς την Επιτροπή. Παράλειψη εταιρίας του Μαλί να καταβάλει ληξιπρόθεσμες συμβατικές οφειλές προς την Ιρλανδική επιχείρηση Cormer Machinery International.

eurovoc_concepts:
Ireland
Mali
international trade
international trade law

text: C 219 E/146 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 1. 8. 2000 Prokeime·noy na ei·nai se ue·sh na sygkri·nei ta anixneyue·nta epi·peda ston Kymigio·ki me thn kata·stash se a·lloyw potamoy·w, h Epitroph· ua xreiazo·tan perisso·terew plhrofori·ew sxetika· me ton tro·po me ton opoi·o e·xoyn ypologisuei· ta apotele·smata. Ua bohuoy·san idiai·tera plhrofori·ew o·son afora· tiw sygkentrv·seiw tvn diafo·rvn omoeidv·n, to ba·uow sto opoi·o e·ginan oi metrh·seiw kai kata· po·son ta apotele·smata e·xoyn ypologisuei· sy·mfvna me thn prose·ggish toy Organismoy· Boreioatlantikoy· Symfv·noy/Committee on Challenges of Modern Society (NATO/CCMS). Kata· to paro·n sta·dio, xvri·w perisso·terew leptomerei·w plhrofori·ew, ei·nai dy·skolo na kriuei· h kata·stash. H Epitroph· parakalei·, vw ek toy·toy, to Ajio·timo Me·low na anafe·rei perisso·terew leptome·reiew sthn Epitroph·. Kat&pos; arxh·n, ayto· to gegono·w, o·pvw perigra·fetai sthn erv·thsh, den kaly·ptetai apo· thn koinotikh· nomouesi·a gia to periba·llon. Epome·nvw, oi dynato·thtew energeiv·n se koinotiko· epi·pedo ei·nai periorisme·new. (2000/C 219 E/183) GRAPTH ERVTHSH P-2316/99 ypobolh·: Niall Andrews (UEN) prow thn Epitroph· (29 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Para·leich etairi·aw toy Mali· na kataba·lei lhjipro·uesmew symbatike·w ofeile·w prow thn Irlandikh· epixei·rhsh Cormer Machinery International Mi·a irlandikh· epixei·rhsh, h Cormer Machinery International Ltd, ype·grace sy·mbash me thn Itema, mi·a elegxo·menh apo· thn Kybe·rnhsh toy Mali· epixei·rhsh, prokeime·noy na promhuey·sei kai na egkatasth·sei metaxeirisme·na klvstoy¤ fantoyrgika· mhxanh·mata. To poso· thw sy·mbashw anerxo·tan se 2. 5 ekat. dola·ria kai to Ypoyrgei·o Oikonomikv·n toy Mali· kate·uese arxikh· prokatabolh· y·coyw 850. 000 dolari·vn, thn opoi·a h irlandikh· epixei·rhsh eise·praje to 1996. To ypo·loipo poso· y·coyw 1. 65 ekat. dolari·vn den kateblh·uh apo· thn Itema prow thn Cormer Machinery International kai, kata· syne·peia, ejakoloyuei· na ekkremei·. Polle·w syzhth·seiw pragmatopoih·uhkan epi· toy ue·matow aytoy· ana·mesa sthn empleko·menh irlandikh· epixei·rhsh kai thn Diey·uynsh Ana·ptyjhw thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w kauv·w kai, anepish·mvw, sta plai·sia thw Syne·leyshw shw Ekprosv·phshw AKE-EE. Ua mporoy·se a·rage o Eyrvpai·ow Epi·tropow Ana·ptyjhw k. Nielson na zhth·sei th sy·gklhsh epei·goysaw syna·nthshw me ton ekpro·svpo toy Mali· sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh prokeime·noy na douei· ka·poia ejh·ghsh vw prow to lo·go me ton opoi·o h epixei·rhsh toy Mali· den e·xei ako·mh kataba·lei sthn Cormer Machinery International Ltd ta xrh·mata poy symfv·nhse na kataba·lei prow thn en lo·gv irlandikh· epixei·rhsh Ua mporoy·se epi·shw o Epi·tropow na me thrh·sei enh·mero gia o·lew tiw ejeli·jeiw poy aforoy·n ayto· to zh·thma, me·xriw o·toy douei· ikanopoihtikh· kai plh·rhw ly·sh sta sobara· ue·mata poy proanafe·ruhkan: Apa·nthsh toy kyri·oy Nielson ej ono·matow thw Epitroph·w (21 Dekembri·oy 1999) H Genikh· Diey·uynsh Ana·ptyjhw stiw Bryje·llew kai h antiprosvpei·a thw Epitroph·w sto Mpama·ko ei·nai enh·merew thw die·nejhw metajy· thw etairei·aw Cormer Machinery International Ltd kai thw Itema. Pra·gmati, o dieyuynth·w thw antiprosvpei·aw sto Mpama·ko e·uese anepi·shma to ue·ma stiw arxe·w toy Ma·li symperilambanome·noy, eidiko·tera, toy ypoyrgoy· Oikonomikv·n. Entoy·toiw, ei·nai profane·w o·ti h Epitroph· den e·xei armodio·thta sto ue·ma ayto·, to opoi·o apotelei· mia emporikh· diafora· metajy· dyo etaireiv·n gia thn opoi·a h kata·llhlh odo·w dieyue·thshw ei·nai oi dieunei·w ryumi·seiw diaithsi·aw. (2000/C 219 E/184) GRAPTH ERVTHSH E-2325/99 ypobolh·: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Dia·svsh paradosiakv·n kai¤kiv·n Se apa·nthsh· thw h Epitroph· (E-3436/95) (1) se erv·thsh· moy gia th dia·svsh thw biomhxanikh·w klhronomia·w poy aforoy·se se alieytika· ska·fh thw Anatolikh·w Mesogei·oy, pare·pempe se ekkremoy·sa to·te e·gkrish toy progra·mmatow Raphael kai diabebai·vne o·ti: «efo·son ypa·rxoyn prvtoboyli·ew poy empi·ptoyn sto eidiko· pedi·o


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2201/99 esittäjä(t): José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) komissiolle. AL INVEST -ohjelma.

text: C 303 E/34 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/031) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2201/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: AL INVEST -ohjelma AL INVEST -ohjelman uudessa vaiheessa voidaan tukea yksitt(cid:228)isi(cid:228) hankkeita. Miten komissio aikoo taata k(cid:228)ytt(cid:228)jille, ett(cid:228) maksujen hallinto hoidetaan paremmin ja ett(cid:228) asetetut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajat pit(cid:228)v(cid:228)t? Komission uudessa ehdotuksessa mainitaan, ett(cid:228) TIPS:n j(cid:228)rjest(cid:228)miseen on my(cid:246)nnetty kolme miljoonaa euroa. Onko komissio tehnyt arvion TIPS:sta? Voiko komissio ilmoittaa, mit(cid:228) lis(cid:228)arvoa TIPS tuo eurooppalaisille yrityksille t(cid:228)ss(cid:228) ohjelmassa? Chris Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2198/99, E-2199/99, E-2200/99 ja E-2201/99 (7. tammikuuta 2000) Vuonna 1999 AL-Invest-ohjelmassa j(cid:228)rjestettiin sen toiseen vaiheeseen suoraan liittyvi(cid:228) kokouksia euroop- palaisten toimijoiden kanssa (helmikuussa), latinalaisamerikkalaisten toimijoiden kanssa (kes(cid:228)kuussa) ja sek(cid:228) eurooppalaisten ett(cid:228) latinalaisamerikkalaisten toimijoiden kanssa (Connect-kokous Barcelonassa lokakuussa). Aikatauluun tuli vain yksi merkitt(cid:228)v(cid:228) muutos: toinen vaihe esitettiin Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaiden yhteisty(cid:246)komitealle 23. syyskuuta eik(cid:228) 14. lokakuuta 1999. T(cid:228)m(cid:228) muutos on saattanut tulla jonkin verran yll(cid:228)tyksen(cid:228) joillekin talousel(cid:228)m(cid:228)n toimijoille. Muutoksen syy on yksinkertainen: sen avulla n(cid:228)ytti mahdolliselta saada toiselle vaiheelle rahoitusta talousarvioon jo vuonna 1999 (alunperin suunni- tellun vuoden 2000 asemesta). N(cid:228)in v(cid:228)ltyttiin tekem(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) AL-Investin jatkumisesta ensimm(cid:228)isen ja toisen vaiheen v(cid:228)lill(cid:228). Lis(cid:228)ksi komissio on saanut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaan menness(cid:228) espanjalaisten Coopecos-toimijoiden 20. Syyskuussa pidetyn kokouksen antamat suositukset, joka tapauksessa jatkossa. joihin se aikoo paneutua asianmukaisesti Komissio ilmoittaa aikovansa jatkaa AL-Invest-ohjelman teknisen sihteerist(cid:246)n talousel(cid:228)m(cid:228)n toimijoille tarkoitettuja palveluja, toiminta jatkuu vuoteen 2005. Se on todella ohjelmaa vakauttava tekij(cid:228). Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) vuonna 1998 tapahtui huomattavia viiv(cid:228)styksi(cid:228). Komissio ryhtyi kuitenkin toimiin vuoden 1998 lopussa antamalla tuen saajille yksityiskohtaisia tietoja ja auttoi heit(cid:228) n(cid:228)in asiakirjojen laatimisessa, ottamalla k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n yksinkertaisen vakiosopimuksen ja antamalla tarvittavat henkil(cid:246)resurssit maksuviiv(cid:228)stysten poistamiseksi. N(cid:228)iden toimien ansiosta koko viiv(cid:228)stys oli poistettu vuoden 1999 alussa, eik(cid:228) AL-Investin asiakirjojen k(cid:228)sittely ole viiv(cid:228)stynyt sen j(cid:228)lkeen. Tuen saajille aiheutuneiden vahinkojen osalta komissio muistuttaa siit(cid:228), ett(cid:228) viiv(cid:228)styskorkoa maksetaan perustelluissa tapauksissa, kuten muissakin hankkeissa. Komissio voi t(cid:228)sment(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) yritysten yksil(cid:246)llinen ohjausmenetelm(cid:228) (ARIEL) todella otetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. T(cid:228)m(cid:228)n menetelm(cid:228)n avulla yritysten liikeyhteyksi(cid:228) yhteen tai useisiin toisella puolen Atlanttia olevaan liikekumppaniin voidaan noin 18 kuukauden ajan seurata yksil(cid:246)llisesti. T(cid:228)m(cid:228) uusi menetelm(cid:228) on aktiivisempi kuin kolmip(cid:228)iv(cid:228)iset toimialakohtaiset tapaamiset, joihin osallistuu 20 yrityst(cid:228) yhdelt(cid:228) mante- reelta ja 60 yrityst(cid:228) toiselta. TIPS-j(cid:228)rjestelm(cid:228)lle annettava tuki oli 3 M€ vuosina 1996(cid:129)2000 ja vuosina 2000(cid:129)2004 se on 2,4 M€. J(cid:228)lkimm(cid:228)isess(cid:228) vaiheessa TIPS -j(cid:228)rjestelm(cid:228)lle annettava tuki alenee asteittain kolmen vuoden aikana ja lakkaa lopuksi. Komissio on tehnyt teknisen arvioinnin ja tilintarkastuksen. Arvioinnissa todetaan, ett(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)inen Sud-Sud-verkko kattaa koko Latinalaisen Amerikan alueen. Se tarjoaa ainutlaatuisen verkkopalvelun erityisesti v(cid:228)hemm(cid:228)n kehittyneiden Latinalaisen Amerikan maiden pienille ja keskisuurille yrityksille. Internetin kehitys johtaa l(cid:228)hitulevaisuudessa siihen, ettei yhteis(cid:246)n tarvitse tukea TIPS-j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) en(cid:228)(cid:228) pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Latinalaisamerikkalaiset yritykset hy(cid:246)tyv(cid:228)t TIPS-j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) suoraan ja eurooppalaiset yritykset hy(cid:246)tyv(cid:228)t siit(cid:228) v(cid:228)lillisesti. Ne voivat pyyt(cid:228)(cid:228) oikeutta k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)n 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/35 s(cid:228)hk(cid:246)isi(cid:228) palveluja ja varsinkin saada siihen ker(cid:228)ttyj(cid:228) tietoja latinalaisamerikkalaisista pienist(cid:228) ja keski- suurista yrityksist(cid:228) (10 000 yrityst(cid:228)), jotka ovat kiinnostuneita kansainv(cid:228)lisist(cid:228) liikeyhteyksist(cid:228). Lis(cid:228)ksi Latinalaisen Amerikan parlamentti on puheenjohtajansa herra Singerin komissiolle osoittamassa, 13. huhti- kuuta 1999 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228) vahvistanut pit(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) TIPS-j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228). (2000/C 303 E/032) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2240/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (1. joulukuuta 1999) Aihe: J(cid:228)senvaltioiden verokiilat Pyyd(cid:228)n komissiota ilmoittamaan kunkin j(cid:228)senvaltion verokiilan prosenttiluvun ollessa 25, 50, 75, 125, 150, 200, 250, 300, 350, 400 ja 500 prosenttia ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden keskiansioista, ilmoittamaan ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ansioiden keskiarvon ja erittelem(cid:228)(cid:228)n verokiilan komponentit kussakin tapauksessa ty(cid:246)nantajakustannusten ja ty(cid:246)ntekij(cid:228)n nettoansioiden v(cid:228)lill(cid:228). Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2000) Komissio ei laske eik(cid:228) sill(cid:228) ole hallussaan pyydettyj(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden verokiiloja koskevia yksityiskohtaisia tietoja. Komissio on kuitenkin m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)nyt nk. ex ante -verokiilat ja niiden yksityiskohtaisen jakauman er(cid:228)it(cid:228) yksitt(cid:228)isi(cid:228) ty(cid:246)voimaan liittyvi(cid:228) edustavia tapaustutkimuksia varten. Verokiilan k(cid:228)sitett(cid:228) ja sen laskemista k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n alustavasti komission vuonna 1995 julkistaman kertomuksen Ty(cid:246)llisyys Euroopassa (1) III osan ja vuosijulkaisussa Net 1 jaksossa, earnings of employees in manufacturing industry in the EU (2). Hiljattain on julkaistu analyysi ty(cid:246)voiman ja sen kustannustekij(cid:246)iden verokiilasta julkaisun The EU Economy Review 1999 (3) selvityksess(cid:228) n:o 2 olevassa 2 jaksossa. jossa m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset veroasteet ja marginaaliveroasteet, On lis(cid:228)ksi mainittava, ett(cid:228) komissio m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) laskennalliset veroasteet voidakseen luoda yhdenmukainen perustan vertailtaessa eri j(cid:228)senvaltioiden toisistaan eroavia verotusj(cid:228)rjestelmi(cid:228) ja voidakseen mitata ty(cid:246)voi- maan kohdistuvaa verotaakkaa. N(cid:228)m(cid:228) veroasteet m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n makrotaloudellista l(cid:228)hestymistapaa k(cid:228)ytt(cid:228)en jakamalla tietyst(cid:228) toiminnasta tai hy(cid:246)dykkeest(cid:228) kannettavat verot asianmukaisella vastaavalla veroasteella. Laskennalliset veroasteet m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n kulutuksen, ty(cid:246)voiman ja (cid:148)muiden tuotantotekij(cid:246)iden(cid:148) osalta. Ty(cid:246)- voiman laskennallinen veroaste m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n seuraavasti: ty(cid:246)lliseen ty(cid:246)voimaan kohdistuvien verojen ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden kokonaisbruttopalkalla. Ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden kokonaisbruttopalkka kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) jaettuna -nimitt(cid:228)j(cid:228)(cid:228)n sis(cid:228)ltyv(cid:228)t paitsi bruttopalkat my(cid:246)s sosiaaliturvamaksut ja tuloverot. J(cid:228)senvaltioiden ty(cid:246)voiman laskennallisia veroasteita vuosina 1980(cid:129)1997 kuvaava taulukko l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n suoraan arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle ja Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)(cid:246)n. Komissio tuottaa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti julkaisua Structures of the taxation systems in the European Union (4). T(cid:228)m(cid:228) on selitt(cid:228)vin huomautuksin varustettu tietokokoelma yhteis(cid:246)n veroj(cid:228)rjestelmien rakenteesta ja kehityksest(cid:228). (1) KOM(95) 396 lopullinen. (2) http://www. cc. cec/eurostat/eudor-stat/mst3/en/11225/00000001. htm. (3) European Economy -sarja n:o 69. (4) http://www. cc. cec/eurostat/eudor-stat/mst2/en/24248/00000001. htm


title: PREGUNTA ESCRITA E-2205/99 de Astrid Lulling (PPE-DE) a la Comisión. Indagaciones en los domicilios de trabajadores fronterizos belgas empleados en el sector bancario luxemburgués.

eurovoc_concepts:
Belgium
Luxembourg
bank
banking secrecy
free movement of workers
frontier worker
search
tax authorities

text: 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/73 (2000/C 225 E/072) PREGUNTA ESCRITA E-2205/99 de Astrid Lulling (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (29 de noviembre de 1999) Asunto: Indagaciones en los domicilios de trabajadores fronterizos belgas empleados en el sector bancario luxemburguØs El sÆbado, 30 de octubre de 1999, investigadores de la Secci(cid:243)n Financiera de la Polic(cid:237)a Judicial de Bruselas llevaron a cabo indagaciones en el domicilio belga de empleados de Kredietbank en Luxemburgo. Decenas de trabajadores fronterizos hab(cid:237)an recibido con anterioridad un cuestionario de la Inspecci(cid:243)n Especial de Impuestos de BØlgica, que les obligaba a especificar la lista de sus cuentas abiertas en importe de las ganancias generadas por el ahorro y la naturaleza de las Kredietbank Luxembourg, el operaciones efectuadas a travØs de las cuentas. ¿Comparte la Comisi(cid:243)n la opini(cid:243)n del Sindicato LuxemburguØs de Empleados de Banca que denuncia estas acciones por considerar que son escandalosas y difamatorias y que incitan a los trabajadores fronterizos a violar el secreto bancario luxemburguØs al que estÆn obligados por la ley luxemburguesa? ¿Opina la Comisi(cid:243)n que esta forma de perseguir a los trabajadores fronterizos como a delincuentes es compatible con el derecho de libre circulaci(cid:243)n de los trabajadores y con las condiciones de trabajo derivadas del Derecho laboral del pa(cid:237)s de empleo? ¿CuÆles son las medidas que, en caso de necesidad, considerar(cid:237)a la Comisi(cid:243)n para garantizar que el derecho a la libre circulaci(cid:243)n de los trabajadores no sea obstaculizado por maniobras de las autoridades del pa(cid:237)s de residencia de los trabajadores fronterizos susceptibles de ser calificadas como presi(cid:243)n psicol(cid:243)gica insopor- table? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (28 de enero de 2000) En el Derecho comunitario no hay normas sobre el secreto bancario. Desde el punto de vista de los actos jur(cid:237)dicos adoptados por la Uni(cid:243)n en el campo de la cooperaci(cid:243)n judicial en asuntos penales, no hay nada que prohiba a la Secci(cid:243)n Financiera de la Polic(cid:237)a Judicial belga realizar registros en los domicilios de personas que trabajan en bancos de Luxemburgo. Tampoco en el acervo de cooperaci(cid:243)n penal hay disposici(cid:243)n legal alguna que prohiba a las autoridades belgas enviar cuestionarios a los trabajadores fronterizos. Vista la naturaleza de las medidas belgas en cuesti(cid:243)n, que no discriminan a los afectados en funci(cid:243)n de la nacionalidad, la Comisi(cid:243)n considera que no existe obstÆculo a la libertad de circulaci(cid:243)n de los trabajadores. (2000/C 225 E/073) PREGUNTA ESCRITA E-2214/99 de Cristiana Muscardini (NI) y Sergio Berlato (UEN) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Semillas oleaginosas y Ronda del Milenio (29 de noviembre de 1999) Es sabido que los resultados del compromiso del Consejo Europeo de Berl(cid:237)n sobre la Agenda 2000 han sido insatisfactorios para el sector de las semillas oleaginosas. Este sector merec(cid:237)a una mayor atenci(cid:243)n, ya que se trata de un sector que se encuentra muy expuesto a la competencia internacional y estadounidense en particular y que en Italia afecta a aproximadamente 90 000 explotaciones. El acuerdo alcanzado en el œltimo Consejo de Agricultura por los ministros europeos sobre el documento de la Uni(cid:243)n para la pr(cid:243)xima negociaci(cid:243)n de la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio (OMC), que comenzarÆ pr(cid:243)ximamente en Seattle, hace especial hincapiØ en el actual modelo europeo de agricultura, basado en su carÆcter multifuncional


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2516/1999 av den 29 november 1999 om fastställande av stödbelopp för försörjning av Azorerna och Madeira med risprodukter med ursprung i gemenskapen

eurovoc_concepts:
Azores
EU production
Madeira
aid system
rice
supply

text: 30. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 305/5 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2516/1999 av den 29 november 1999 om fastställande av stödbelopp för försörjning av Azorerna och Madeira med risprodukter med ursprung i gemenskapen EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1600/92 av den 15 juni 1992 om särskilda bestämmelser för Azorerna och Madeira angående vissa jordbruksprodukter (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 562/98 (2), särskilt artikel 10 i denna, och med beaktande av följande: 1. 2. Enligt artikel 10 i förordning (EEG) nr 1600/92 skall Azorernas och Madeiras behov av ris, med avseende på kvantitet, pris och kvalitet, täckas av gemenskapsris på avyttringsvillkor som är likvärdiga med befrielse från inbegriper beviljande av stöd för importavgift, vilket leveranser med ursprung i gemenskapen. Detta stöd bör fastställas med särskild hänsyn till kostnaderna för olika försörjningskällor och bör synnerhet grundas på i exportpriserna till tredje land. förordning (EEG) nr 1696/ Genom kommissionens 92 (3), senast ändrad genom förordning (EEG) nr 2596/ 93 (4) fastställs gemensamma tillämpningsföreskrifter för de särskilda ordningarna för att försörja Azorerna och Madeira med vissa jordbruksprodukter, däribland ris. Genom kommissionens förordning (EEG) nr 1983/92 av den 16 juli 1992 om tillämpningsföreskrifter för en särskild ordning för att försörja Azorerna och Madeira med risprodukter samt för upprättandet av en prognosti- serad försörjningsbalans för dessa produkter (5), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1683/94 (6), fastställs bestämmelser från bestämmelserna i förutnämnda förordning. som kompletterar avviker eller 3. 4. Som en följd av tillämpningen av dessa närmare bestäm- melser på rissektorn i nuvarande marknadssituation, och särskilt på priserna för dessa produkter i den europeiska delen av gemenskapen och på världsmarknaden, bör stödet för försörjning av Azorerna och Madeira fast- ställas i enlighet med bilagan till denna förordning. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Enligt artikel 10 i förordning (EEG) nr 1600/92 skall stödbe- loppen för ris med ursprung i gemenskapen enligt de särskilda ordningarna för försörjning av Azorerna och Madeira fastställas i enlighet med bilagan till denna förordning. Denna förordning träder i kraft den 1 december 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 29 november 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 173, 27. 6. 1992, s. 1. (2) EGT L 76, 13. 3. 1998, s. 6. (3) EGT L 179, 1. 7. 1992, s. 6. (4) EGT L 238, 23. 9. 1993, s. 24. (5) EGT L 198, 17. 7. 1992, s. 37. (6) EGT L 178, 12. 7. 1994, s. 53. L 305/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 11. 1999 till kommissionens förordning av den 29 november 1999 om fastställande av stödbelopp för försörjning av Azorerna och Madeira med risprodukter med ursprung i gemenskapen BILAGA Produkt (KN-nummer) Slipat ris (1006 30) (EUR/t) Stödbelopp Bestämmelse Azorerna Madeira 129,00 129,00


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2172/99 von Salvador Jové Peres (GUE/NGL) an die Kommission. Investitionsbeihilfen für die Verarbeitung von Flachs.

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Spain
State aid
investment aid
national agricultural policy
regional policy
terms for aid

text: C 225 E/64 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 8. 2000 in welcher die Kommission u. a. aufgefordert wird, ein Wei(cid:223)buch f(cid:252)r (B5-0118/1999) verabschiedet, Ma(cid:223)nahmen im Luftverkehr zu erstellen und im Rahmen desselben u. a. eine Besteuerung von Kerosin- Kraftstoffen in die Wege zu leiten. Angesichts dieser Tatsache wird die Kommission gebeten mitzuteilen, ob sie bis zur Vollendung des besagten Wei(cid:223)buches die Fl(cid:252)ge innerhalb der EU als Inlandsfl(cid:252)ge deklarieren wird und somit bereits alsbald Steuern auf Kerosinverbrauch im Luftverkehr einzuf(cid:252)hren gedenkt, wobei diese Steuern f(cid:252)r Umwelt- projekte vorgesehen werden sollten. Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (21. Januar 2000) Die Kommission verweist auf ihre im einschl(cid:228)gigen Bericht (1) vertretene Haltung zur Besteuerung des Kerosinverbrauchs im internationalen Luftverkehr, worin empfohlen wurde, Verbrauchsteuern f(cid:252)r Mineral- (cid:246)le auf Flugkerosin auszudehnen, sobald die internationale Rechtslage der Gemeinschaft die Erhebung einer solchen Steuer von allen Luftverkehrsunternehmen, auch aus Drittstaaten, erlaubt. Diese Haltung ist unver(cid:228)ndert. Die Kommission hat im Anschlu(cid:223) an die Diskussionen im Rat eine Studie zur Analyse der Besteuerung von Kraftstoffen f(cid:252)r den Luftverkehr in Auftrag gegeben. Diese Arbeit ist mittlerweile abgeschlossen, und die Kommission hat dem Europ(cid:228)ischen Parlament und den anderen Institutionen vor kurzem ihre Schlu(cid:223)folgerungen in der Mitteilung (cid:252)ber Luftverkehr und Umwelt (2) vorgelegt. Die Kommission beabsichtigt derzeit nicht, alle Fl(cid:252)ge innerhalb der Gemeinschaft als Inlandsfl(cid:252)ge im Sinne des Abkommens von Chicago zu betrachten. Sie wird in Abstimmung mit laufenden Vorbereitungen auf Ebene der Internationalen Zivilluftfahrt-Organisation ICAO ihre Arbeit an einer Reihe marktgest(cid:252)tzter Optionen (cid:129) darunter die Besteuerung mit dem Ziel, die Umweltauswirkungen des Luftverkehrs zu verringern (cid:129) fortsetzen, um 2001 eine Initiative in die Wege leiten zu k(cid:246)nnen. (1) (2) KOM(96) 549 endg. KOM(1999) 640 endg. (2000/C 225 E/064) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2172/99 von Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Investitionsbeihilfen f(cid:252)r die Verarbeitung von Flachs (29. November 1999) Nach dem im spanischen Amtsblatt (Bolet(cid:237)n Oficial del Estado Espaæol) vom 25. Mai 1999, S. 197, ver(cid:246)ffentlichten Beschlu(cid:223) vom 5. April 1999 betreffend eine Ausschreibung gem(cid:228)(cid:223) dem Gesetz Nr. 50/1985 (cid:252)ber regionale Beihilfen wird dem Unternehmen (cid:132)Colisur 2000, Sociedad Limitada(cid:147) in Pic(cid:243)n, Ciudad Real, eine Beihilfe in H(cid:246)he von 20. 60 470 Peseten gew(cid:228)hrt. In Absatz 2. 12 des Anhangs zur Entscheidung der Kommission Nr. 94/173/EG (1) vom 22. M(cid:228)rz 1994 zur Festlegung der Auswahlkriterien f(cid:252)r Investitionen zur Verbesserung der Verarbeitungs- und Vermarktungs- bedingungen f(cid:252)r land- und forstwirtschaftliche Erzeugnisse hei(cid:223)t es jedoch: (cid:132)Im Sektor Flachs und Hanf sind Investitionen ausgeschlossen, au(cid:223)er hinsichtlich von Erzeugnissen f(cid:252)r neuartige Nichtnahrungszwecke oder zur Modernisierung, soweit es hierdurch zu keiner Ausweitung der Gesamtkapazit(cid:228)ten in der betreffenden Regionen kommt. (cid:147) Ist die Kommission der Ansicht, da(cid:223) die Beihilfe, die Colisur 2000 gew(cid:228)hrt wurde, mit dieser Entscheidung der Kommission und den (cid:252)brigen geltenden Rechtsvorschriften vereinbar ist? (1) ABl. L 79 vom 23. 3. 1994, S. 29. 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/65 Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (26. Januar 2000) Bei dem Gesetz Nr. 50/1985 (cid:252)ber regionale Beihilfen und den entsprechenden Durchf(cid:252)hrungsbestimmun- gen handelt es sich um eine mit dem Gemeinsamen Markt vereinbare staatliche Beihilferegelung f(cid:252)r die Regionalentwicklung. Diese Beihilferegelung, N-38/87, wurde von der Kommission am 1. Juni 1987 genehmigt. Mit dieser Regelung sollen in bestimmten spanischen Regionen die produktiven Investitionen in einzelnen Sekoren finanziell unterst(cid:252)tzt werden; die Beihilfe wird selektiv gew(cid:228)hrt, damit eine ausgewogene Vertei- lung der Wirtschaftst(cid:228)tigkeit innerhalb des Landes gew(cid:228)hrleistet ist. Das von dem Herrn Abgeordneten erw(cid:228)hnte Investitionsvorhaben (cid:132)Colisur 2000. Sociedad Limitada(cid:147) d(cid:252)rfte in bezug auf den Sektor, unter den es f(cid:228)llt (Agrarindustrie, Flachs), die Region (Kastilien-La a priori Mancha), in der es durchgef(cid:252)hrt wird, und die Beihilfeintensit(cid:228)t (17 % der Kosten) f(cid:252)r eine Unterst(cid:252)tzung in Betracht kommen. Da das Vorhaben die Verarbeitung von landwirtschaftlichen Erzeugnissen betrifft, mu(cid:223) diese Investition nicht nur den Anforderungen, die f(cid:252)r alle Vorhaben unabh(cid:228)ngig von der Wirtschaftst(cid:228)tigkeit gelten, sondern auch dem (cid:132)Gemeinschaftsrahmen betreffend staatliche Investitionsbeihilfen f(cid:252)r die Verarbeitung und Vermarktung landwirtschaftlicher Erzeugnisse(cid:147) (1) und somit dem Auswahlkriterium 2. 12 f(cid:252)r den Flachssektor im Anhang zu der Entscheidung der Kommission 94/173/EG vom 22. M(cid:228)rz 1994 zur Festlegung der Auswahlkriterien f(cid:252)r Investitionen zur Verbesserung der Verarbeitungs- und Vermarktungs- land- und forstwirtschaftliche Erzeugnisse und zur Aufhebung der Entscheidung bedingungen f(cid:252)r 90/342/EWG (2) entsprechen. F(cid:252)r die Verwaltung dieser staatlichen Beihilferegelung, die auch die Analyse jedes einzelnen Vorhabens und die Auswahl der besonders f(cid:246)rderw(cid:252)rdigen Vorhaben umfa(cid:223)t, sind der Mitgliedstaat und die betreffenden Regionen im Rahmen ihrer Zust(cid:228)ndigkeit verantwortlich. Daher ist die Kommission nicht im einzelnen (cid:252)ber den Inhalt der Vorhaben unterrichtet, die nach dieser Regelung einen Zuschu(cid:223) erhalten. Das Auswahlverfahren, das in den oben erw(cid:228)hnten Durchf(cid:252)hrungsbestimmungen zu dem Gesetz Nr. 50/1985 festgelegt ist (und das im Zuge des Genehmigungsverfahrens der Kommission mitgeteilt wurde), sollte sicherstellen, da(cid:223) die gew(cid:228)hrte Beihilfe insgesamt f(cid:252)r Investitionsvorhaben verwendet wird, die den geltenden Anforderungen auf Im Fall (cid:132)Colisur 2000, S. L. (cid:147) wurde auch das betreffende Auswahlkriterium ber(cid:252)cksichtigt. innerstaatlicher und Gemeinschaftsebene entsprechen. Sollte sich zeigen, da(cid:223) bei bestimmten Vorhaben die Bestimmungen der bewilligten Beihilferegelung nicht beachtet worden sind, wird die Kommission nach dem Verfahren der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. M(cid:228)rz 1999 (cid:252)ber besondere Vorschriften f(cid:252)r die Anwendung von Artikel 93 EG-Vertrag (3) t(cid:228)tig werden. (1) ABl. C 29 vom 2. 2. 1996, S. 4. (2) ABl. L 79 vom 23. 3. 1994, S. 31. (3) ABl. L 83 vom 27. 3. 1999, S. 1. (2000/C 225 E/065) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2173/99 von Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) an die Kommission (29. November 1999) Betrifft: Lagerbest(cid:228)nde an Oliven(cid:246)l Die (cid:220)berpr(cid:252)fung der Lagerbest(cid:228)nde an Oliven(cid:246)l hat ergeben, da(cid:223) diese in Italien um 50 % und in Griechenland um nahezu 30 % unter der urspr(cid:252)nglich angenommenen Menge liegen. Worauf f(cid:252)hrt die Kommission diese enorme Differenz zur(cid:252)ck? Beabsichtigt die Kommission in Anbetracht dieser Umst(cid:228)nde eine entsprechende Anpassung der f(cid:252)r die beiden L(cid:228)nder veranschlagten Produktions- mengen nach unten? Die Verl(cid:228)(cid:223)lichkeit der Statistiken ist f(cid:252)r die zuk(cid:252)nftige Gemeinsame Marktorganisation von grundlegender Bedeutung. Welche Ma(cid:223)nahmen hat die Kommission ergriffen bzw. gedenkt sie zu ergreifen, um zu verhindern, da(cid:223) sich solche Situationen in Zukunft wiederholen und zu f(cid:252)r andere Mitgliedstaaten ungerechten und diskriminierenden Regelungen f(cid:252)hren?