title: Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - EU's infrastrukturer og år 2000-computerproblemet - Beretning fra Kommissionen - Q2 1999 - 30. august 1999

eurovoc_concepts:
computer system
economic infrastructure
impact of information technology
software
technological change

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 26. 11. 1999 KOM(1999) 639 endelig BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET EU’s infrastrukturer og år 2000- computerproblemet Beretning fra Kommissionen Q2 1999 30. august 1999 ¤ ¤ ¤ ¤ Indholdsfortegnelse 1 2 3 RESUMÉ. 4 INDLEDNING. 5 ENERGI. 5 3. 1 Internationale aktiviteter i energisektoren. 5 3. 2 Kommissionens aktiviteter i energisektoren. 5 3. 3 Elektricitet. 6 3. 4 Olie- og gasproduktion og -udbud. 7 4 NUKLEAR SIKKERHED. 8 4. 1 Generelt. 8 4. 2 Internationale aktiviteter vedrørende nuklear sikkerhed. 8 4. 3 Nuklear sikkerhed i EU. 8 4. 4 Nuklear sikkerhed i de central- og østeuropæiske lande og de nye uafhængige stater. 9 5 TRANSPORT. 11 5. 1 Luftfart. 11 5. 1. 1 5. 1. 2 Internationale aktiviteter i luftfartssektoren. 11 EU’s luftfartssektor. 11 5. 2 Søfart. 12 5. 3 Jernbanetransport. 13 5. 4 Vejtransport. 13 6 7 TELEKOMMUNIKATION. 14 FINANSSEKTOREN. 15 7. 1 Generelt. 15 7. 2 Internationale aktiviteter i finanssektoren. 15 7. 3 Finansielle tjenester i EU. 15 7. 3. 1 7. 3. 2 7. 3. 3 7. 3. 4 Banksektoren: Hvad man har lært af overgangen til euroen. 16 Betalingssystemer: Alt fungerer som normalt ved årtusindskiftet. 17 Leverandører af bruttoafregningssystemer og -infrastrukturer. 18 Værdipapirer: fleksible principper for informationsudveksling. 18 2 7. 3. 5 Forsikring: En mere vidtgående vurdering af risici i forbindelse med årtusindskiftet. 19 7. 4 Kommissionens aktiviteter i sektoren for finansielle tjenester. 20 VAND. 21 KOMMISSIONENS AKTIVITETER. 21 9. 1 Situationen internt. 21 9. 2 Eksterne aktiviteter. 22 KONKLUSION. 25 BILAG. 27 8 9 10 11 3 1 RESUMÉ Kommissionen fortsætter sin kvartalsvise rapportering vedrørende år 2000- problemet ved her midt på året at fremlægge en beretning om, hvordan det står til på dette område i EU’s vigtigste infrastruktursektorer. Ligesom i de tidligere beretninger stammer oplysningerne heri fra de nationale og tilsynsførende myndigheder samt fra europæiske og internationale organisationer. Som det kan forventes inden for et område, der udvikler sig så hurtigt, er der fortsat sket en hastig udvikling i 1999, både hvad angår fremskridt og problemer. • Mange af de større virksomheder har nu tilkendegivet, at de har afsluttet forberedelserne til årtusindskiftet, idet de fleste dog forventer at afslutte dem i september eller oktober, visse endnu senere. • I mange tilfælde foreligger der beredskabsplaner, idet den internationale samordning af beredskabsaktiviteter er mest fremtrædende i el-, luftfarts- og finanssektoren. • Der er kommet tilbagemeldinger om forsinkelser som følge af eksterne leverandører, som skal levere nyt software eller opgradere hardware, og om producentspecifikationer, sig ikke at passe, når man kontrollerede dem. som viste • SMV’ernes passivitet bliver stadig mere kritisk, og fra samtlige lande tilkendegiver man, at SMV’erne fortsat halter bagefter. Man skal dog være forsigtig med at generalisere om, hvor godt forberedt industrien er på årtusindskiftet, både på sektorplan og EU-plan, eftersom erhvervsstrukturerne og den tekniske og kulturelle situation er forskellig fra land til land. Arbejdet med beredskabsplaner er blevet meget mere målrettet: • Der opstilles specifikke planer selve overgangen, hvor mange for organisationer forventer, at de største problemer indtræffer den første hverdag i år 2000, og ikke den 1. januar 2000. • Der oprettes varslingssystemer - inden for enkeltsektorer, på nationalt plan og mellem forskellige regeringer. • Visse organisationer opretter “kommandocentre” eller “krisegrupper” for at sikre sig, at de kan reagere hurtigt på uventede problemer. Resten af året bliver det vigtigste punkt, ud over hvor år 2000-parate organisationerne faktisk er og hvilke beredskabsplaner de har, uden tvivl kommunikation. Informationsniveauet har stor betydning i visse sektorer, men det gælder for alle sektorer, at almenheden bør informeres bedre. Det er vigtigt at bevare folks tillid. Uanset hvilke fremskridt der sker med at imødegå problemet, så risikerer man, at folk - hvis de i løbet af efteråret ikke bliver orienteret godt nok af de involverede virksomheder og organisationer om, hvad der foregår og hvilke planer man har - går ud fra, at det står skidt til. Og hvis folk tror dét, kan det få alvorlige følger for de enkelte virksomheder og skade hele den pågældende sektors troværdighed. 4 En situationsrapport om, hvordan EU i 1999 har forberedt sig på årtusindskiftet. Forskellige agenturer og organisationer formidler information om årtusindskiftet i energisektoren 2 INDLEDNING stammer de oplysninger, der I denne beretning fortsætter Europa-Kommissionen sit arbejde med at lette informationsudvekslingen vedrørende år 2000-computerproblemet i EU via en situationsrapport om, hvor godt forberedt man er i 1999. Ligesom i de tidligere beretninger fra de relevante administrationer, lovgivnings- og tilsynsmyndigheder i medlemsstaterne, samt fra europæiske og internationale sammenslutninger. Der er modtaget meldinger fra bl. a. Danmark, Finland, Det Forenede Kongerige, Grækenland, Irland, Italien, Nederlandene, Spanien, Sverige, Tyskland og Østrig. De fleste EU- fremlagde detaljerede rapporter om transportsektoren ved medlemsstater transportministrenes rådsmøde den 17. juni, og resultaterne i disse rapporter opsummeres også. Indlæggene blev hovedsagelig modtaget fra midten af maj til midten af juli 1999. fremlægges, De nøglesektorer, der fremlægges oplysninger om, er valgt med udgangspunkt i, hvor relevante de er i international sammenhæng. I overensstemmelse med Det Europæiske Råds opfordring i Køln har Kommissionen lagt særlig vægt på grænse- og sektoroverskridende problemer og samordning af beredskabsplaner mellem flere lande. Kommissionen kan ikke foretage en uafhængig validering af de fremlagte oplysninger. I efteråret udarbejdes en afsluttende beretning om situationen i EU. 3 ENERGI 3. 1 Internationale aktiviteter i energisektoren Elforsyningsindustrien i Europa, repræsenteret ved Unipede/Eurelectric, afholder kvartalsmøder, hvor eksperter drøfter, hvordan sagerne står, og samordner beredskabsplaner. Ved det næste “årtusindskiftemøde” i september indføre et varslingssystem for drøfter man også muligheden for medlemmerne. at internettet Kerneenergiagenturet (NEA) er også ved at oprette et varslingssystem, som ved f. eks. skal bruges til underretning om situationen i hjælp af atomkraftværker ved årsskiftet. Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) er vært ved et arrangement om elnet og atomkraftværker, som skal holdes den 13. -15. Internationale Energiagentur (IEA) er også aktivt vedrørende årtusindskiftet, idet agenturet er vært ved en række seminarer i hele verden med henblik på at øge opmærksomheden om problemet, især i oliesektoren. Der blev bl. a. for nylig afholdt en workshop i Moskva for russiske operatører. i Sofia, Bulgarien. Det september 3. 2 Kommissionens aktiviteter i energisektoren I juli afholdt man et møde for europæiske elnetudbydere På Kommissionens initiativ mødtes repræsentanter for de største europæiske elnet, også i de central- og østeuropæiske lande og de nye uafhængige stater, samt andre relevante internationale organisationer den 22. juli i Bruxelles for at drøfte årtusindproblemet i forbindelse med elnet. Dette arrangement gav lejlighed til en dybtgående og nyttig udveksling af synspunkter og erfaring, og de vigtigste resultater opsummeres herunder. at yde bistand til Kommissionen tilkendegav, hensigtsmæssige opfølgningstiltag, hvis der var brug for det. Kommissionen arbejder sammen med medlemsstaterne videre med relevante punkter på EU- at den var rede til 5 Elsektoren er udmærket klar over, hvor vigtig den er. Elforsyningssystemer er ikke videre datofølsomme. Der er planlagt forskellige beredskabs- foranstaltninger… …og operatørerne regner med, at de kan klare den forventede belastning. f. eks. plan, varslingssystemer. samordning af beredskabsplaner på europæisk plan samt 3. 3 Elektricitet Driftsikkerheden i elnettene ved årtusindskiftet er hjørnestenen i elforsyningen, og da det tilmed er midt om vinteren, er den af allerstørste betydning. Det er elforsyningsindustrien i hele Europa udmærket klar over, og derfor har den gjort et stort arbejde for at forberede sig på årtusindskiftet. Men det kan ikke udelukkes, at der kan komme uforudsete og muligvis eksterne forstyrrelser af elnet og driften af dem, f. eks. udfald i større lastknudepunkter eller fejl i andre tjenester, såsom teletjenester eller ydre systemer. Fejl på et net kan medføre en dominoeffekt, og derfor især hvad angår arbejdet beredskabsforanstaltninger og -planer. videreføres, skal er fra over elværket relænettet elforsyningssystemer Generelt til - distributionsnettet - sammensat af elektromekanisk udstyr, som ikke i sig selv er datofølsomt. Men systemerne til overvågning, kontrol og andre ydre funktioner kan være datofølsomme, og man har gjort en stor indsats for at finde ud af, hvilke systemer det drejede sig om og om nødvendigt afhjælpe problemerne. Det bør bemærkes, at disse systemer ikke normalt er af kritisk betydning, og at elforsyningsudstyr kan betjenes manuelt. Telekommunikationsforbindelser mellem centralanlæg er vigtige, og de fleste elforsyningsselskaber træffer foranstaltninger for at sikre, at disse forbindelser er driftssikre, og for at etablere beredskabssystemer f. eks. via radio- eller satellitkommunikation. Eftersom den 1. januar 2000 falder i en ferieperiode, forventes elefterspørgselen at ligge et godt stykke under den kraftigste efterspørgsel midt om vinteren, om end det naturligvis afhænger af vejret. Derfor forventes der en betydelig fri kapacitet, og den har mange elselskaber tilkendegivet, at de vil mobilisere for at lette adgangen til reservekapacitet ved årsskiftet, også uden varsel. Brændsels- og distributionssammensætningen i elproduktionen tilrettelægges også med henblik på fleksibilitet og geografisk spredning, for at undgå overbelastning af nettet. Det er hensigten at undgå vedligeholdelsesarbejde og deraf følgende afbrydelser, men i perioden umiddelbart forud for årsskiftet vil der blive foretaget mere vedligeholdelse end normalt. Personaledækningen på de vigtigste anlæg og “rejsehold” forøges op til årsskiftet. Der vil også blive holdt særligt øje med nettene, når elefterspørgselen stiger igen i løbet af den første uge efter årsskiftet, og i denne periode vil der blive sat ekstra udstyr ind, hvilket også gælder for andre datofølsomme perioder, f. eks. den 29. februar 20001, selv om de ikke forventes at være så alvorlige. tildels Der kan opstå vanskeligheder på grund af udfald i større lastknudepunkter, hvilket kan gøre nettet ustabilt, især hvis trækket på nettet er forholdsvist lavt. Men repræsentanter for elforsyningsindustrien har tilkendegivet, at selv en stor forbruger er relativ lille i forhold til hele forsyningsnettet, og at produktionen under alle omstændigheder hurtigt kan sættes ned for at bevare ligevægten i nettet. Desuden mødes elforsyningsselskaberne med deres største kunder - som også selv træffer tiltag for at undgå fejl i forbindelse med årtusindskiftet - for bedre at kunne forudse efterspørgselen i den kritiske periode. I visse tilfælde advares større forbrugere mod at skifte til nødgeneratorer ved årsskiftet, eftersom det i sig selv kunne give større risiko for ustabile net. Det er helt 1 Visse programmer tager ikke højde for, at år 2000 er et skudår, og derfor eksisterer datoen 29. februar 2000 simpelthen ikke. Følgelig bliver beregninger, som omfatter en dato efter den 28. februar, også forkerte. 6 Der samarbejdes om beredskabsplaner i EU. Nettenes driftsikkerhed er meget vigtig for driften af atomkraftværker. De store operatører er velforberedte … …i en industri, som har betydelig erfaring med beredskabsplanlægning. Man sigter mod at forebygge unødige risici. generelt af største vigtighed med en informationspolitik over for almenheden, eftersom manglende tillid, ligesom i andre sektorer, kan forværre problemerne. Inden for de større netsystemer foregår der samarbejde mellem lande og forsyningsselskaber, hvor der fokuseres på behovet for en fælles holdning og retningslinjer. Nettene under UCTE2 og Nordel3 har indført den politik, at belastningen på forbindelserne mellem landene i disse netsystemer holdes på minimumsniveauer ved datoskiftet, men at forbindelserne holdes åbne, så der kan leveres el, hvis det bliver nødvendigt. Mere generelt ophæver man midlertidigt den kortvarige udveksling af el, som sker ud fra økonomiske hensyn. Det er af største vigtighed for atomkraftværkerne, at netdriften er konstant, eftersom sådanne anlæg normalt slår fra, hvis der sker fejl på nettet, selv om reaktoren fortsat har brug for el for at køle ned. Denne risiko er velkendt, hvorfor man da også altid sikrer sig med nødgeneratorer og -batterier. Dem gør man bl. a. en stor indsats for at sikre at der er nok af, for at garantere driftsikkerheden i disse anlæg. 3. 4 Olie- og gasproduktion og -udbud Olie- og gasindustrien som helhed består generelt af store operatører med omfattende og veldefinerede årtusindskifteprojekter, og mange af dem har I de tidlige tilkendegivet, at de har afsluttet deres interne forberedelser. produktionsled har for ekstern industrien indkredset alle normale former afhængighed, såsom eksterne elforsynings-, vandforsynings- og teleselskaber. Desuden er der en række specielle funktioner, som er relevante for offshore- operatører, f. eks. helikoptere, flyveledere, kystvagter og forsyningsskibsredere. I lighed med den øvrige energisektor har denne industri lang og omfattende erfaring med at tage højde for tilstødende omstændigheder. Derfor anerkender man, at uanset hvor meget arbejde man har lagt i at kontrollere alt grundigt, så er det klogt at gå ud fra, at man kan have overset noget, og at planlægge ud fra denne forudsætning. I Det Forenede Kongerige har sammenslutningen af olieoperatører (UK Oil Operators Association) arrangeret et stort seminar for industrien, hvor man bl. a. oprettede interessesammenslutninger, som samordner bestemte faciliteter/ressourcer hos de interesserede parter for at udarbejde kompatible beredskabsplaner og indkredse muligheder for gensidig assistance. De forskellige operatører er langt fremme med at opstille planer for årsskiftet, og der ses mange fælles temaer. Målet er at minimere risikoen/konsekvenserne af eventuelle fejl, og derfor indskrænker man midlertidigt vedligeholdelses- og andre ikke-datofølsomme aktiviteter, f. eks. lastning, losning og lodsning af fartøjer. Situationen er nogenlunde den samme længere nede i produktionskæden. Her undgår man også ikke-kritiske aktiviteter, man udsætter flytning af rør og transportudstyr, og selskaberne forøger deres lagre i distributionskæden for at tage højde for eventuelle ændringer i kundernes indkøbsadfærd. 2 UCTE: Samordningsunionen for eltransmission: omfatter Østrig (AT), Belgien (BE), Kroatien (HR), Frankrig (FR), Tyskland (DE), Grækenland (GR), Italien (IT), Luxembourg (LU), Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (MK), Nederlandene (NL), Portugal (PT), Slovenien (SI), Spanien (ES), Schweiz (CH) og republikken Jugoslavien (YU). 3 NORDEL: Organisationen for Nordisk Elsamarbejde i Danmark (DK), Finland (FI), Island (IC), Norge (NO) og Sverige (SE). 7 I visse tilfælde mangler der stadig noget arbejde. I Det Forenede Kongerige planlægger nogle operatører f. eks. for at minimere ulemperne for kunderne og deraf følgende salgstab at installere nyt gennemtestet/certificeret år 2000-parat udstyr på forpladserne samtidig med at de ændrer/udskifter deres 4Star-standere til blyholdigt brændstof med udstyr til blyfri benzin. At det sker nu, skyldes i vidt omfang en afgiftsændring, som træder i kraft sidst i oktober. Koncernenheder i østen kan give nyttig information. Regeringerne kan også drage fordel af sektorens internationale spændvidde, som giver adgang til resultater fra de forskellige selskabers enheder i det fjerne østen, hvor man kan få et forhåndsvarsel om eventuelle problemer, som er på vej. 4 NUKLEAR SIKKERHED 4. 1 Generelt Årtusindskiftet kan få konsekvenser for den nukleare sikkerhed. I hele EU har man iværksat strenge programmer, som tilsynsmyndighederne fører nøje tilsyn med. I atomkraftværker kan der tænkes en række potentielle sikkerhedsproblemer i forbindelse med årtusindskiftet. Det første er direkte sikkerhedsproblemer, som berører software, hardware og integrerede mikrochips i sikkerhedsrelaterede systemer. Forbindelsen mellem kraftværker andre elproduktionsfaciliteter kan også medføre problemer. Hvis der opstår problemer med nettene, er det vigtigt, at der er velfungerende beredskabsanordninger, f. eks. batterier og dieselgeneratorer, elforsyningen til kølesystemerne. Endelig er nogle også betænkelige ved, at flere forskellige fejl, sikkerhedsproblem, kan overbelaste for som hver atomanlæggene. sig ikke udgør som kan sikre elnettet eller og et 4. 2 Internationale aktiviteter vedrørende nuklear sikkerhed et for særligt projekt WANO, verdenssammenslutningen af atomenergioperatører, har truffet tiltag siden 1998 for at skabe øget opmærksomhed og formidle information blandt sine medlemmer. Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) har iværksat for at atomkraftværker (især i Central- og Østeuropa, SNG og Kina). Agenturet har foretaget en række missioner til atomkraftværker. Her har man fundet en række år 2000-problemer, generelt dog ikke i sikkerhedskritiske systemer. De kan imidlertid forhindre videreførelsen af driften, og dermed medføre en risiko for overbelastning hos andre operatører. IAEA planlægger yderligere missioner, men dette hæmmes dog af mangelen på vestlige eksperter. Man havde planlagt et ekspertmøde i juli for at drøfte og analysere de hidtidige resultater. år 2000-problemer imødegå 4. 3 Nuklear sikkerhed i EU Alle de medlemsstater, som har selskaber, der driver atomkraftværker, har et program til imødegåelse af problemet. Der er ganske vist forskel på detaljerne fra program til program, men de forudsætter alle, at selskabet skal angive, hvilke systemer der eventuelt kunne blive påvirket, opstille dem i rækkefølge efter deres betydning for den nukleare sikkerhed, afprøve hver enkelt af dem efter tur og ændre eller udskifte de af dem, der måtte forårsage fejl. Tilsynsmyndighederne gennemgår indholdet af disse programmet og fører tilsyn med gennemførelsen af dem. Visse af medlemsstaternes atomkraftoperatører har angivet, at de ville være fuldstændig år 2000-parate ved udgangen af juni 1999. Andre har tænkt sig at gennemføre visse ændringer og kontrolaktiviteter, mens anlæggene lukkes i sommerperioden, og planlægger at afslutte dette arbejde ved udgangen af september eller, i et enkelt tilfælde, oktober. Alle forberede atomkraftoperatørerne række risikoforebyggende nu beredskabsplaner. i medlemsstaterne foranstaltninger ved En og er at 8 forsøgsreaktorer planlægger beredskabsplaner. lukkes på de kritiske datoer. Flere tilsynsmyndigheder løbet af efteråret, herunder også kontrol af inspektioner i Kommissionen har regelmæssigt kontakt med relevante industrigrupper (FORATOM, WANO, EURELECTRIC, UNIPEDE), hvor man får oplysninger om disses aktiviteter. Kommissionen har drøftet år 2000-problemet med medlemsstaternes myndigheder i de relevante arbejdsgrupper, hvor man arbejder på at formidle gode praksisløsninger i lovgivningen. Der ser ikke ud til at være brug for at øge omfanget af Kommissionens aktiviteter for at forberede medlemsstaternes atomkraftoperatører på årtusindskiftet, eftersom de har meldt tilbage, at de allerede tager sig godt af problemet. 4. 4 Nuklear sikkerhed i de central- og østeuropæiske lande og de nye uafhængige stater De central- og østeuropæiske lande og de nye uafhængige stater træffer angiveligt foranstaltninger i denne forbindelse; men det ser ud til at svinge meget, hvor opmærksomme man er på problemet og hvor meget man gør ved det. Man er sine steder bekymrede over, at forberedelserne i elsektoren i disse lande halter langt bagefter EU, og derfor kan sandsynligheden for problemer med nettene være større, hvilket betyder større risiko for problemer med at sikre problemer med fyldestgørende overbelastning af andre operatører. Ved Kommissionens konference om elnet i juli drøftede man (se pkt. 3. 3. om elektricitet) årtusindskiftets konsekvenser for nettene i EU, Central- og Østeuropa og SNG, og mulighederne for internationalt samarbejde. reaktorlukninger (nedkøling) eller Muligvis grund til betænkelighed i Central- og Østeuropa og SNG. Atomkraftværker får hjælp via forskellige programmer. I betragtning af tidspresset, og fordi EU ikke har et mandat til at træffe tiltag, gør Kommissionen et stort arbejde for at støtte arbejdet i IAEA4, WANO5 og ISTC6. Efter anmodning fra Kommissionen blev problemet taget op på de møder i forbindelse med stedlig bistand fra TACIS, som WANO organiserede i november 1998 og maj 1999. år 2000-kompatibelt. I december 1998 bad Kommissionen de kontrahenter, som modtog stedlig bistand fra TACIS, om at sikre, at udstyr, som blev leveret som led i EU- programmer, var starten af 1999 iværksatte Kommissionen en ny undersøgelse blandt samtlige EU-forsyningsselskaber, som var i programmet om stedlig bistand, for at skabe øget opmærksomhed om problemet. De nyeste kontrakter om stedlig bistand indeholder en bestemmelse, som skal forhindre problemet på de enkelte kraftværker. Som led i EU’s program om stedlig bistand fra TACIS er problemet allerede blevet taget op af én kontrahent (Leningrad-værket). involveret I Efter omfattende drøftelser har Kommissionen, IAEA og WANO i løbet af den truffet enighed om de nærmere periode, som denne beretning omfatter, retningslinjer for et bestemt projekt med bistand fra TACIS. I mellemtiden har Kommissionen underskrevet kontrakten herom med WANO. Målsætningen med projektet er at foretage en uvildig gennemgang af år 2000-beredskabet hos de selskaber, som driver de statslige atomkraftværker i Rusland og Ukraine. Det foregår i fuldt samråd med IAEA. 4 IAEA: Den Internationale Atomenergiorganisation. 5 WANO: Verdenssammenslutningen af atomenergioperatører. 6 ISTC: Moskvas internationale videnskabs- og teknologicenter. 9 ISTC er ved at etablere en særlig fond (der er foreløbig givet tilsagn om 1,35 mio. $), som skal bistå institutioner i Rusland og SNG med at løse år 2000- problemerne, og det omfatter bl. a. enkeltpersoner og hold fra de tidligere våbenforskningsinstitutter. ISTC-midlerne skal støtte en samordnet udarbejdelse af hensigtsmæssige metoder, bistå Minatom og andre institutioner med at gennemføre projekter, som kan munde ud i praktiske løsninger på år 2000- problemer, og hjælpe med til at tilvejebringe international ekspertise på specifikke områder. En række projektforslag er for nylig blevet godkendt. (som består CONCERT-gruppe, for atomenergiområdet højtplacerede af Kommissionens tilsynsmyndigheder i 25 lande i EU, Central- og Østeuropa og SNG) har drøftet problemet ved tre lejligheder siden juni 1998 for at øge opmærksomheden om det. Samtlige tilsynsmyndigheder for atomområdet flere blev i Central- og Østeuropa og SNG har handlingsplaner, hvoraf udarbejdet efter den første drøftelse. Der er stor forskel på, hvad disse planer indebærer, og på, hvor langt man er fremme med dem. Nogle lande har tilkendegivet, at de er lige så velforberedte som deres EU-modstykker, mens andre har betydeligt længere igen. Kommissionen tilskynder til, at myndighederne på atomenergiområdet udveksler oplysninger. og yder dem også direkte bistand. Efter anmodninger om direkte bistand yder Kommissionen nu støtte til tilsynsmyndighederne for atomenergiområdet i Bulgarien og Slovakiet. Man er ved at behandle en ansøgning fra de russiske tilsynsmyndigheder. G-24’s sekretariat for samordning af bistand vedrørende nuklear sikkerhed (NUSAC), som Kommissionen er vært for, tog år 2000-problemet op ved sit møde i marts 1999. Her mødes landene i Central- og Østeuropa og SNG med de lande, som yder støtte til nuklear sikkerhed. Ved mødet overvejede man de støttegivende landes rolle i vurderingen af år 2000-kompatibiliteten i det udstyr, de har leveret. Der er også bilaterale aktiviteter blandt EU- landene. Det Forenede Kongeriges handels- og industriministerium har finansieret en undersøgelse7, hvis resultater blev rundsendt til kraftværker, som deltager i programmet om stedlig bistand fra TACIS. Finland har ydet støtte til Leningrad- værket ved Sankt Petersborg og til atomkraftværket på Kola-halvøen. Repræsentanter fra russiske atomkraftværker har fulgt med i forberedelserne til årtusindskiftet russisk fremstillede reaktorer. Tyskland yder tilsynsmyndigheder og atomkraftværker i Ukraine. Medlemsstaterne er blevet anmodet om yderligere rapporter om bilaterale tiltag. i Finland, hvor man også har i Loviisa-værket støtte til For alle stedlige aktiviteter, som modtager EU-støtte, gælder skæringsdatoen oktober 1999, eftersom man risikerer at skabe flere problemer end man løser, hvis man begynder at ændre på værkerne eller procedurerne i sidste øjeblik. 7 “The Millennium Problem. Raising the awareness of nuclear power station operators and regulatory authorities in Central and Eastern Europe”, september 1998. 10 De internationale organisationer i luftfartssektoren er meget aktive … …og EU’s luftfartsorganisationer reagerer også ansvarligt. Det kan være svært at få oplysninger fra leverandørerne. 5 TRANSPORT 5. 1 Luftfart 5. 1. 1 Internationale aktiviteter i luftfartssektoren for årtusindberedskabet, som omfatter Den Internationale Organisation for Civil Luftfart (ICAO) har opstillet vurderingskriterier tre områder: - flyveledertjenester, lufthavne luftfartsselskaber. Organisationens foretage en kritisk vurdering af medlemslande blev opfordret årtusindberedskabet hos deres luftfarttjenester, luftfartsnavigationstjenester og lufthavnstjenesterne i godkendte internationale lufthavne og alternative flyvepladser ud fra disse kriterier og fremlægge fyldestgørende oplysninger om disse luftfartstjenesters beredskabsstatus senest den 1. juli 1999. En indledende beretning om beredskabet inden for området er på grundlag af denne rundspørge under udarbejdelse og forventes at foreligge midt i september. og til at arbejde med For at sikre, at strategisk vigtige ATS-ruter ikke bliver lukket, fokuserer organisationens etablere nødfaciliteter for el og telekommunikation, samt på at etablere otte regionale beredskabssamordningscentre, hvor man skal indsamle og formidle information landene i den pågældende region. Der bliver også oprettet et globalt til samordningscenter. IATA har oprettet en database med information om medlemslandenes status. beredskabsplanlægning på at Ved Den Europæiske Konference for Civil Luftfart (ECAC) gennemgik man de juridiske aspekter af forskellige tiltag, som var under overvejelse i forbindelse med år 2000-beredskabet, samt begrænsninger i aktiviteter, hvor der ikke foreligger oplysninger om beredskabet og/eller hvor der er mistanke om manglende beredskab. Det var hensigten at udarbejde forslag til en politik, som kunne fremlægges for generaldirektørerne for civil luftfart, som skal afholde møde den 18. oktober 1999. regelmæssigt underrettet Transportministerrådet Kommissionen har om relevante udviklinger og deltaget i ECAC’s arbejde. Kommissionen tager også stilling til, om der bør gribes ind, når de internationale organisationer har afsluttet deres vurdering. 5. 1. 2 EU’s luftfartssektor de enkelte lufthavne, hele EU forbereder I og flyveledersystemer sig på det nye årtusind med projekter, som forventes afsluttet i andet og tredje kvartal af 1999. Sådanne projekter dækker generelt kritiske forbindelser til relevante partneres systemer i lufthavne og leverandører af grundlæggende tjenester I mange flyveledersystemer er man i gang med at kontrollere interoperabiliteten både internt og til eksterne partnere, f. eks. lufthavnene og Eurocontrol. (f. eks. el og telekommunikation). luftfartsselskaber fra tilkendegivet, at man har visse problemer med at få Industrien har fyldestgørende garantier tilfælde har leverandørerne. leverandørkæden vist sig at være mere kompliceret og længere end forventet. adgangen til vitale nationale Industrien er også infrastrukturer elforsyningens (el, vedkommende træffer industrien foranstaltninger for at sikre, at der findes alternative kilder eller beredskabssystemer. Men man er fortsat bekymret for eventuelle fejl på telenettene. stærkt telekommunikation afhængig af en række vand). For og I 11 Luftfartstjenester testes på internationalt plan. plan internationalt eftersom landene nøje med På nabolandene, angår flyveledertjenester. De civile lufthavnsmyndigheder opstiller beredskabsplaner for nødvendige lufthavnssystemer. Flere lande har tilkendegivet, at de er ved at kontrollere kompatibiliteten med nabolandenes flyveledere. beredskabsplanlægningen gensidigt samordnes er afhængige, hvad Det Forenede Kongeriges ministre har bebudet, at regeringen vil fremsætte en erklæring om årtusindskiftets (beredskabet hos udenlandske operatører, lufthavne og flyveledersystemer) inden den 1. oktober. sikkerhedskonsekvenser 5. 2 Søfart Det kan være svært at fastslå problemer med integrerede chips i skibe. Den værste trussel mod naviationssystemerne kan let afhjælpes. Skibe, især nyere skibe, kan have mange forskellige elektroniske anordninger og systemer. Integrerede systemer bruges i vidt omfang, og det kan være meget vanskeligt at få oplysninger om dem fra leverandørerne. Og hvert eneste skib er som regel forskelligt fra de andre, selv når de er leveret samtidig fra samme værft, hvilket betyder, at de alle sammen skal undersøges og der skal tages højde for reparationer og opgraderinger, som er foregået efter leveringen. Det farligste for ethvert skib vil være, hvis det ikke kan navigeres sikkert. Rederierne har generelt vurderet år 2000-kompatibiliteten og udviklet et reserve- og beredskabsprogram, som kan afhjælpe de eventuelle problemer, man har fundet. Men på alle skibe har man mulighed for at afhjælpe fejl i det elektroniske navigationsudstyr - ved at gå tilbage til manuel navigation. Mange EU-havne har tænkt sig at kræve dokumentation for skibenes år 2000- kompatibilitet. For alle hollandske skibes vedkommende skal der udstedes en godkendelse i samarbejde mellem forsikringsselskaberne og en brancheorganisation. Der er foreslået en tilsvarende ordning for udenlandske skibe, som anløber hollandske havne. Grækenland holder også øje med søtransportsektoren. Skibe, som anløber græske havne, vil blive afkrævet dokumentation for, at man sikret sig mod problemet og opstillet beredskabsplaner. Man arbejder på at sikre driften af havnene. Det Forenede Kongerige vil foretage uvildige vurderinger af havnenes år 2000- kompatibilitet. I Tyskland afprøves navigationssystemerne omhyggeligt… som de Havnene er knudepunkter for samhandel, og det afspejles i de processer og tjenester, told- og af, immigrationstjenester til lodstjenester. Den største risiko for havnenes drift ser ud til at være elsvigt, kommunikationssvigt, fartøjer, som ikke er år 2000- parate, og afbrydelser i den nationale transportinfrastruktur. elforsyning over afhængige fra er Havnene har i forvejen beredskabsplaner for samtlige områder af driften. Hvad angår årtusindskiftet indkredser havnene potentielle problemer og arbejder på at minimere eller fjerne risikoen for havnedriften. Visse havne lukker muligvis kortvarigt yderligere i sikkerhedsforanstaltninger skibe, som anløber havnen. De søfarende underrettes herom på sædvanlig vis. kritiske for opstiller periode eller den I Det Forenede Kongerige er de 50 største havne blevet bedt om at fremlægge oplysninger om år 2000-kompatibiliteten via et detaljeret spørgeskema. Spørgsmålene var i to dele - en vurdering af havnens generelle program for år inden for bestemte områder af 2000, og en bedømmelse af mulige risici havnedriften. Man har sat konsulenter til at foretage en uvildig vurdering af havnenes egne bedømmelser for næsten halvdelen af de 50 største engelske havne, herunder alle de ti største efter fragtvolumen, og resultaterne forventes at blive offentliggjort i juli. trafikforvaltnings- For den indenlandske navigations vedkommende lader man i Tyskland de nationale af navigationstestcentret i Koblenz, som er ansvarligt for den centrale forvaltning af matitime trafikstyringssystemer. Disse tests, som har kørt siden 1997, omfatter computersystemer lokal registreringssystemer, fjernstyring, dirigering, radar, navigation og kurslægning, -kontrolsystemer informations- undersøge og og til 12 …og havnenes beredskabsplaner gennemgås af de nationale tilsynsmyndigheder. satellitnavigationsudstyr og indberetnings- indenlandsk navigation. og informationssystemet for År 2000-problemerne i Tysklands søfartsnavigations- og havnesektor blev også drøftet, da havnefogederne mødtes med BMVBW, direktoratet for søfart i Nord- og Nordvesttyskland, direktoratet for rederier og BSH i januar 1999 i Bremen. De vandveje, rederier og havne, som hører ind under disse organisationer, udarbejder midt på året beredskabsplaner, som skal drøftes ved et møde mellem samtlige havnemyndigheder og de nationale tilsynsmyndigheder. Disse planer omfatter alle de berørte offentlige tjenester, f. eks. flodpoliti, brandvæsen, lodser, slæbebådsejere, færgeselskaber, det tyske redningsbådsselskab og andre frivillige organisationer. Nederlandene har indført en godkendelsesordning for skibe. I Nederlandene menes havnemyndighederne og de enkelte rederier er være godt på vej, selv om det nærmere gælder for de større end for de små virksomheder. Man har udarbejdet og er ved at indføre en godkendelsesordning for skibe; der kræves således godkendelsesattest for at anløbe de større havne. Flere regeringer nævnte, at de gerne ville have flere oplysninger om fremskridtet fra denne sektor, og de mente også, at der var brug for mere effektiv international samordning. 5. 3 Jernbanetransport Jernbaneindustriens årtusindskifteprojekter fokuserer på central- og fjerntrafik, tekniksystemer, leverandører og integrerede systemer og forbindelserne til kunder. Jernbaneselskaberne giver udtryk for, at leverandørernes garantier ikke altid holder. Mange jernbaneselskaber er afhængige af eksterne leverandører. I Tyskland konstaterede man ved en leverandørgennemgang i 1997 ikke nogen videre problemer med de computere, som bruges til at styre Deutsche Bahn AG’s net. Men DB’s egne undersøgelser såede betydelig tvivl om visse leverandørers garantier. 5. 4 Vejtransport Vejsystemerne undersøges også. som har ansvaret lokalmyndighederne, for I de fleste tilfælde er det vejsystemerne, og derfor er det de færreste EU-lande, som behandler denne sektor på nationalt plan. Nogle lande har tilkendegivet, at lokalmyndighederne gennemgår det drifts-, trafik- og eludstyr, som styres af computerprogrammer. Det gælder bl. a. lyskurve (som styres af programmer med kalenderfunktioner), dataindsamlingsenheder til intervalmåling, udstyr, som påvirker trafikken på motor- og landeveje, trafikstyringscentre og andet udstyr, f. eks. tunnelanlæg, kommunikationsudstyr og belysningsanlæg. såsom permanente trafiktællere spoler og I Tyskland er vejanlægsmyndighederne i forbundsstaterne ved at opstille beredskabsplaner, og forbundsstaternes politienheder samordner nu deres handlingsplaner for årsskiftet med de ansvarlige for vejtransporten. I den private sektor fokuseres opmærksomheden på transportlogistik, som er vigtig for handel og økonomi. Vejsektoren betragtes som en lavrisikosektor, hvor de konstaterede problemer hovedsagelig berører mindre kritiske systemer. 13 EU’s teleindustri er nået langt … …og der forventes ikke forstyrrelser som følge af internationale problemer. Beredskabsplanerne bygger på eksisterende beredskabsprocedurer. Der køres informationskampagner målrettet mod erhvervs- og privatkunder. Operatørerne har fastlagt procedurer, som tilgodeser alarmopkald. 6 TELEKOMMUNIKATION Som en af de vigtigste infrastruktursektorer, som alle andre er afhængige af, forbereder teleindustrien sig omhyggeligt på årtusindskiftet. Flere EU-lande tilkendegiver, at de offentlige koblede netfaciliteter, som udbydes af de største operatører, allerede er år 2000-parate, idet de fleste forventer at være færdige inden september 1999. Risikoen for udfald hos de største udbydere af faste og mobile telenet betragtes som ringe. Nogle lande er ganske vist bedre forberedt end andre, men internationale opkald til visse mindre udviklede lande kan blive afbrudt, eftersom nettene i disse lande måske ikke er tilstrækkelig forberedt. Internationale telekommunikationssvigt forventes ikke at få konsekvenser for indenlandske tjenester. EU’s operatører arbejder på at sikre, at deres ende af de internationale forbindelser er år 2000- parat. Industrien fokuserer på beredskabsplanlægning til sikring af driftsstabiliteten. I visse lande omfatter denne proces bl. a. uvildig kontrol af netoperatørernes største beredskabsordninger. Samtlige lande har operatører har driften. analyseret Operatørerne i denne industri har allerede faste beredskabsplaner, som bl. a. af omfatter mobilsatellitsystemer, manuel drift og mobilisering af ekstra mandskab. tilkendegivet, at deres for risikofaktorer og konsekvenser nødgeneratorer, mobilcentre, aktivering brug af Nogle er betænkelige ved det udstyr, som virksomheder og enkeltpersoner bruger, selv om de fleste kunder ikke vil blive berørt af problemet. Operatører og regeringer kører kampagner, som skal gøre kunderne mere opmærksomme på, hvordan deres udstyr kan reagere. Der uddeles informationsfoldere til hjemmene, hvor man angiver, hvilke slags udstyr i hjemmet der kan blive påvirket, f. eks. telefonudstyr, og det samme gælder virksomhederne. Nogle teleoperatører har erhvervs- og privatkunder, som bruger selskabets udstyr. De større operatører opretter særlige supportnumre til år 2000-problemer, og mindre operatører giver information og rådgivning via de sædvanlige kanaler, hvilket også gælder for visse tilsynsmyndigheder, f. eks. OFTEL i Det Forenede Kongerige. informationspakker til både liggende De meste forbrugerudstyr, såsom telefoner og faxapparater, vil fortsat fungere normalt. Folk, som bruger PC’er, som ikke er år 2000-parate, til at få adgang til netværk, kan løbe ind i problemer, og det samme kan små virksomheder, som bruger omstillingsanlæg med datoafhængige funktioner. interne procedurer, De større nationale operatører har som tilgodeser alarmopkald, og der er afsat personale specielt til beredskabsplanlægning i denne forbindelse. Der opstilles detaljerede planer for, hvordan alarmtjenesterne skal håndtere en forventet stigning i omfanget af alarmopkald. I Det Forenede Kongerige planlægger British Telecom f. eks. efter at man kan modtage op til fem gange så mange opkald, som nummeret 999 normalt modtager om aftenen på lørdage - betydelig mere and antallet af opkald til nummeret sidste nytårsaften. I Nederlandene er man i gang med at gennemprøve en national beredskabstjeneste for brugere i regeringen. Det overvejes midlertidigt at indføre en alarmtjeneste for mobilopkald for at øge alarmtjenestens nuværende kapacitet. Nogle lande har anerkendt, at man må “styre abonnenternes adfærd” for at reducere risikoen for overbelastning af nettet som følge af almindelige nytårsopkald. Derfor har man i Nederlandene aflyst et planlagt tv-program, som seerne skulle ringe til nytårsaften. 14 7 FINANSSEKTOREN 7. 1 Generelt Finanssektoren er længst fremme. Finanssektoren betragtes generelt som den sektor, der er længst fremme, om end man fuldt ud er klar over, at finansielle tjenester ligesom andre sektorer er afhængige af andre infrastrukturer, f. eks. el og telekommunikation. 7. 2 Internationale aktiviteter i finanssektoren International samordning. På internationalt plan har to organisationer - for industriens vedkommende Global 2000 og for fællesrådet vedrørende år-2000-problemer - gennemført særlige aktiviteter vedrørende år 2000 og opstillet en ordning for global udveksling af information i resten af 1999 og nytårsweekenden. tilsynsmyndighedernes (Joint Y2K Council) vedkommende Global 2000, den internationale organisation, som industrien for finansielle tjenesteydelser (banker, forsikringsselskaber og operatører af betalingssystemer) har oprettet, opdaterer hver tredje uge et globalt kort over, hvor år 2000-parate man vurderer de forskellige lande til at være inden for forskellige kritiske sektorer: transport, energi, vand og regeringsarbejde. Global 2000 har til hensigt at afslutte disse vurderinger i september, så man resten af året kan koncentrere sig om specifikke problemer og risikoforebyggelse. telekommunikation, finansvæsen, - Fællesrådet vedrørende år-2000-problemer har oprettet instrumenter, der skal og lette centralbankerne ved årsskiftet: information mellem tilsynsmyndighederne udveksling af • • • en statusrapportformular, som skal udfyldes af hver enkelt institution og sendes til tilsynsmyndigheden, og som kan bruges som information til andre berørte parter; en landerapportformular, som de nationale tilsynsmyndigheder kan bruge til at langt det pågældende land er fremme med sine forberedelser; informere andre nationale tilsynsmyndigheder om, hvor telekonferencer mellem nationale tilsynsmyndigheder og andre parter for at rationalisere kommunikationen ved årsskiftet. De oplysninger, der udveksles via landerapporterne og telekonferencerne, bliver meget generelle. Udveksling af oplysninger af mere fortrolig eller følsom art overlades til de traditionelle bilaterale kontakter mellem tilsynsmyndighederne. EU’s større finanscentre og tilsynsmyndigheder skal ved årsskiftet være med i det arbejde, der foregår i fællesrådet vedrørende år-2000-problemer, og Europa- Kommissionen og Den Europæiske Centralbank deltager muligvis også. 7. 3 Finansielle tjenester i EU andre Finanssektoren beredskabsplanlægning og risikoforebyggelse meget højt. ligesom i EU, har i lande, prioriteret Man har gennemført vellykkede afprøvninger af globale betalingssystemer. Størstedelen af den interne tilpasning af systemerne er nu afsluttet, og man har foretaget meget avancerede afprøvninger. I weekenden 12. -13. juni gennemførte man en vellykket international afprøvning af betalingssystemer. Deltagerne (19 lande, heriblandt 5 EU-lande - Belgien, Frankrig, Tyskland, Italien og Det Forenede Kongerige - samt EBA, TARGET og SWIFT) etablerede et miljø, hvor man kunne afprøve transaktionsgennemførelsen fra punkt til punkt i alle ender af de 34 deltagersystemer. Testen omfattede de år 2000-parate systemer og gjorde brug af meget specialiserede transaktionsparametre, som omfattede 15 Selskaber, som udbyder finansielle tjenester, vurderer de eksterne risici nøje. kunder og korrespondenter, finansforvaltningssystemer og kredit- og risikosystemer. efterforskningssystemer, beredskabssystemer, I de øvrige finansielle undersektorer har man udført multilaterale afprøvninger, både obligatoriske og frivillige. Testfasen forventes at være afsluttet ved udgangen af september for størstedelen af virksomhedernes vedkommende. Der foregår beredskabsplanlægning både på individuelt og kollektivt plan, afhængigt af parternes tekniske og kommercielle forbindelser. Men systemtjek medfører konstante nye tilpasninger af systemerne, og derfor foregår arbejdet med beredskabsplanlægning parallelt. Mange EU-operatører i denne sektor foretager vurderinger af, hvor godt forberedt deres konkurrenter og kunder er på år 2000. Dermed kan de træffe forebyggende foranstaltninger for at begrænse følgevirkningerne af, at andre operatører ikke er så godt forberedt, og øge presset på samarbejdspartnere og kunder for at afhjælpe problemerne. Størstedelen af EU’s virksomheder i denne sektor offentliggør jævnligt generelle og tekniske oplysninger om, hvor år 2000- parate de er. Parallelt hermed giver brancheorganisationerne på EU-plan indsigt i, hvor år 2000-parat den pågældende sektor er på landsplan. Ved gennemførelsen af disse risikoanalyser har sektoren for finansielle tjenester for det meste fokuseret på selve årsskiftet. Selv om operatørerne er klar over de makroøkonomiske risikomomenter i forbindelse med årtusindskiftet, er der stadig i EU en tendens til at undervurdere ledelses- og virksomhedsproblemer, informationssystemerne sammen med fejl som ikke direkte hænger (økonomiske risici forårsaget af andre virksomheder, systemsammenbrud, dækning af kunders år 2000-skader og juridiske efterspil). i 7. 3. 1 Banksektoren: Hvad man har lært af overgangen til euroen Overgangen til euroen har generelt været en fordel for den finansielle sektor. I 1998 fokuserede bankerne mest på euroen, men i år har de draget fordel af den erfaring og ekspertise, de fik med overgangen til euroen, og brugt den til at løse år 2000-problemerne. Overgangen til euroen er ganske vist ikke helt det samme som overgangen til år 2000, men der er visse ligheder, når man ser på den tekniske og projektforvaltningsmæssige side. Udbydere af likviditet og lån må undgå forstyrrelser i betalings- og finansieringsmidler. Banksektoren i EU og Global 2000 har derfor brugt overgangen til euroen, navnlig i indførelsesperioden i weekenden efter den 1. januar 1999 (dvs. de fem dage efter den 1. ) som model for årsskiftet 1999-2000. Global 2000 har givet banksektoren forskellige anbefalinger8. I Global 2000’s dokument angives det, at virksomheder og centralbanker tidligt forløbet skulle træffe beslutninger vedrørende finansiering og udlån på i grundlag af ufuldstændige oplysninger, og det anbefales, at et ansvarligt organ tager stilling til sådanne forhold i fremtiden. Arbejdet med likviditetsstyring i centralbanker og virksomheder gav anledning til en række problemer: på den ene side vil virksomhederne gerne sikre, at alt kører videre som normalt, mens kreditinstitutterne bliver fristet (eller nødt) til at begrænse deres udlånskapacitet. Sikkerhedsstillelse kan også være et problem, hvis samtlige finansielle institutioner kræver sikkerhedsstillelse for samtlige transaktioner og faciliteter. Efter Global 2000’s opfattelse er der grænser for, hvad den private sektor kan klare, og organisationen har derfor anmodet offentlige myndigheder om at være med til at føre tilsyn med årtusindskiftets konsekvenser for finansmarkederne. 8 Lessons Learned from the Euro, samordningsgruppen Global 2000, 4. februar 1999. 16 Det største problem er, hvor man tager mod sikkerhedsstillelse. I Europa skyldes problemet, at der er forskel på de nationale love om sikkerhedsstillelse. Men betalingssystemerne i EU er baseret på mange forskellige infrastrukturer (Euro 1, EBA, Target), hvilket mindsker risikoen for totalsammenbrud i forbindelse med betalingssystemer. stor på satte “den fokus 2000’s dokument Global af informationsudveksling mellem virksomheder og industrier, som er et stort problem, især ved grænseoverskridende problemer i den første uge efter omstillingen”, og angav, at “de formelle netværk til informationsudveksling, som blev opstillet på forhånd, blev ikke brugt efter hensigten, fordi virksomhederne generelt ikke var villige til at lade andre høre dårlige nyheder før effektive sekund”. Tilsyneladende “foregik informationsudveksling og problemløsning via bilateral telefonkontakt”. den mest sidste ringe grad i for Omstillingen til euroen har haft endnu en gavnlig virkning, idet mange af beredskabsstrategierne de beredskabsforanstaltninger, som blev indført ved overgangen til euroen. EU’s banksektor koncentrerer sig nu om forvaltningen af selve omstillingsperioden, og den deltager yderst aktivt i de tiltag, der træffes på nationalt og internationalt plan for at sikre et stabilt finansielt miljø i nytårsweekenden. årtusindskiftet baseres på Der er brug for et bedre system til gensidig udveksling af information. Man prioriterer håndtering af specifikke problemer, risikoforebyggelse og beredskabsplanlægning. plan information sikrer man internationalt som overvåges På ordning, Nationalt vil EU’s banker være i konstant kontakt med tilsynsmyndighederne og landets en centralbank. 2000, grænseoverskridende sammenhængende information fra land til land og sikre kanaler til formidling af denne kollektive telekonferencer, SWIFT, Reuters og internettet). Global 2000 opstiller i hver enkelt protokoller institution med henblik på bilateral eller multilateral kommunikation. Denne type grænseoverskridende kommunikationskanaler mellem virksomhederne er noget helt nyt og hidtil uset i sektoren. til angivelse af hensigtsmæssige kontaktpunkter telekommunikationsudbydere Global (sikre ved til af Der skal muligvis foretages yderligere afprøvninger ved selve årsskiftet. Bankerne holder lukket længere. Betalingssystemerne skal være køreklare fra starten… Banksektoren mener, at det ikke kan undgås, at der kommer visse forstyrrelser som følge af år 2000-problemer, især fra tilbageværende programfejl, som ikke er blevet opdaget under de indledende tjek, uanset hvor grundige de har været. Mange banker overvejer derfor at organisere “afprøvning under reelle forhold” i den første weekend i januar (en mulighed, som betalingssystemindustrien ikke kan benytte sig af). Det Europæiske System af Centralbanker har besluttet, at centralbankerne og de øvrige banker skal holde lukket den 31. december 1999, så de har tre hele dage til de afsluttende forberedelser til årtusindskiftet. ECB har også besluttet at lukke TARGET-systemet denne dag. 7. 3. 2 Betalingssystemer: Alt fungerer som normalt ved årtusindskiftet I modsætning til andre finansielle tjenester skal betalingssystemerne fungere fra første sekund af det nye årtusind. Betalingssystemerne har ikke den mulighed for at udskyde tingene, som man kan benytte sig af i de andre industrier, og derfor må betalingssystemerne ikke lukke ned eller begrænses, ligesom der ikke er mulighed for at tjekke systemerne i realmiljøet i årets første feriedage, den 31. 12. 1999, 1. 1. 2000 og 2. 1. 2000. Betalingssystemindustrien har derfor længe foretaget vurderinger og kontroller og lagt beredskabsplaner. En VISA-undersøgelse i maj 1999 viste, at mere end 90% af VISA-transaktionerne i dollars ikke vil blive påvirket af årsskiftet. Kun 17 …men mange andre indbyrdes afhængige tjenester spiller også ind på, om systemerne er år 2000-parate. Kredikortselskaberne vurderer, hvor år 2000- parate deres medlemmer er. De fleste SWIFT- brugere har testet deres systemer. Værdipapirhandlere fastlægger praktiske tiltag for at reducere risikoen. 10% af VISAs medlemsinstitutioner er velforberedte. i lande, som ikke betragtes som Men det er ikke blot operatørerne (hvis interne systemer generelt er år 2000- parate), som skal sikre, at betalingssystemerne er år 2000-parate. Det afhænger også af den finansielle infrastruktur (som også skal være år 2000-parat), bankerne (som direkte er kunder hos betalingssystemernes operatører) og de erhvervsdrivende (og leverandørerne af butikkernes betalingsterminaler, idet de erhvervsdrivende er kunder hos bankerne via detailbetalingssystemerne), samt tele- og elselskaberne. Betalingssystemoperatører som VISA og Europay vurderer derfor, hvor år 2000-parate deres medlemmer er på grundlag af en vurdering både af det enkelte medlem og den generelle situation i det pågældende land. Endvidere har de største operatører i kreditkortindustrien indgået aftaler om at indføre et netværk af observatører, som kan udveksle og overvåge information (30 personer i hele Europa). De fleste EU-kreditkortselskaber går i deres beredskabsplaner ud fra, at el og telekommunikation kan være nede i 5 døgn, hvilket ville berøre 5-10% af de finansielle transaktioner, som foretages i Europa (mod 1% i USA), idet det dog klart angives, at situationen reelt kommer til at svinge meget fra land til land. Kreditkortselskaberne får deres oplysninger vedrørende år 2000-problemerne fra mange forskellige kilder, bl. a. regulære spørgeskemaer, som er sendt ud til medlemmerne. De fleste forventer at være færdige med vurderingerne til september, så man i løbet af efteråret kan træffe forebyggende foranstaltninger, f. eks. dagbøder eller tilbagekaldelse af tilladelser. Selskaberne har gennemført afhjælpningstiltag på deres egne systemer og lagt beredskabsplaner. Nu fokuserer man først og fremmest på håndtering af specifikke tilfælde eller “selve skiftet” - dvs. forvaltningen af de fem dage efter den 31. december 1999. 7. 3. 3 Leverandører af bruttoafregningssystemer og -infrastrukturer SWIFTs kunder skal gennemføre obligatoriske afprøvninger. Dækningsgraden er ikke total i de obligatoriske afprøvninger: 5. 100 kunder har tilsluttet deres systemer i forbindelse med de obligatoriske afprøvninger, hvilket kun svarer til 70% af det samlede kundegrundlag, men ca. 94% af den løbende trafik ved SWIFT-transaktioner. De øvrige finansielle institutioner behøver ikke deltage i afprøvningen af bruttoafregningssystemerne. SWIFT har dog opstillet en særlig infrastruktur for assistance til de af dem, som ønsker at foretage frivillige afprøvninger. Det har mange af kunderne ønsket, om end ikke i samme omfang som for de obligatoriske prøvers vedkommende, og derfor forestår der et stort arbejde blandt de kunder, som endnu ikke har deltaget i bilaterale og multilaterale afprøvninger. Afprøvningerne forventes færdige i september. 7. 3. 4 Værdipapirer: fleksible principper for informationsudveksling Hvad angår skik og brug inden for handel med værdipapirer, så forudser Global 2000, at operatørerne vil ændre visse standarddokumenter, som bruges i handlerne. De foreslår, at man reducerer aktiviteten inden for området til de mest nødvendige behandlings- og afregningsaktiviteter i nytårsweekenden, hvor det er muligt og kan ske, uden at en sådan aktivitetsreduktion hæmmer normale markedsaktiviteter eller påvirker markedets likviditet. 18 Forsikringsselskaberne analyserer årtusindskiftets mulige konsekvenser… …og forbereder sig på mærkbare stigninger i omfanget af skadesanmeldelser. Der er ingen fælles linje i EU – …i nogle lande dækkes skader som følge af år 2000-problemer, i andre ikke. Risikoen for en stigning i omfanget af sagsanlæg vækker bekymring i EU. 7. 3. 5 Forsikring: En mere vidtgående vurdering af risici i forbindelse med årtusindskiftet for analyseret har deres omhyggeligt kunder, af Forsikringsselskaberne årtusindskiftet de tillægsomkostninger, der kan ventes som følge af flere skader. Årtusindskiftet forventes at få makroøkonomiske konsekvenser som følge af forstyrrelser i virksomhedsdriften og deraf følgende finansielle tab, som virksomhederne vil prøve at få ind igen ved at anlægge sager mod handelspartnere og forsyningsselskaber. konsekvenserne og virksomhederne, primært Disse konsekvenser kommer sandsynligvis i tre bølger, hvoraf den første kommer i selve år 2000. I første omgang vil man forsøge at få dækket tab via forsikringen, dernæst via sagsanlæg. Tingsskader vil medføre en stigning i kundernes skadesanmeldelser på de almindelige forsikringer hos selskaberne. De franske forsikringsselskaber alene forventer en stigning i antallet af skadesanmeldelser på op til 70. 000. De har gjort deres kunder klart, at der vil truffet alle nødvendige blive krævet dokumentation for, at kunderne har foranstaltninger for at beskytte sig mod skader i forbindelse med årtusindskiftet (“due franske den forsikringsselskaber oprettet en fælles teknisk platform, som kan give samtlige forsikringsselskaber, som modtager skadesanmeldelser, den fornødne ekspertise til at identificere år 2000-relaterede skader og det tekniske grundlag for hvorvidt en skade helt eller delvist er forårsaget af et år 2000-problem, og til at analysere kvaliteten af den forsikrede virksomheds år 2000-projekt. dilligence”-princippet). forbindelse har de I Den første bølge af erstatningssager kommer også i 2000. I løbet af 2001 og 2002 kommer anden og tredje bølge af de juridiske konsekvenser af årtusindskiftet - når erstatningssagerne bliver anket eller der bliver anlagt flere modkrav. Der kommer sandsynligvis også sager, som anlægges af omgange i 2001 og 2002. Det Forenede Kongeriges forsikringsindustri er også bekymret over, at man måske kommer til at modtage anmeldelser af år 2000-relaterede skader, selv om man har oplyst kunderne om, at sådanne skader, som kan forudses, ikke dækkes. Det Forenede Kongeriges forsikringsindustri har fået udarbejdet en rapport via den britiske brancheorganisation ABI, en række modelklausuler, som indsættes i policer for at hjælpe selskaberne med at tydeliggøre, hvordan de stiller sig til problemet. Ikke desto mindre kan der være forskel på, hvordan selskaberne i dag rådgiver deres kunder, og hvordan skaderne i sidste ende behandles. som har udarbejdet I Nederlandene angiver selskaberne ved de fleste policefornyelser, at skader som følge af år 2000-problemer ikke dækkes. Der er oprettet en central beredskabsfond på 500 millioner Euro til særlige risici, som er tiltænkt forsikringstagere, som kan dokumentere, at de viste fornøden omhu for at løse problemet. Italienske forsikringsselskaber indfører også nye kontrakter, hvor man undtager skader som følge af år 2000-problemer, især inden for områder såsom generelt civilretligt ansvar (ved policer vedrørende erhvervsaktiviteter og produktansvar), skade på andre varer, transport og brand. Der er en vis usikkerhed vedrørende lovmiljøet i EU og andre steder, og det kan ikke helt klart vurderes, hvilke konsekvenser år 2000 kan få. Derfor tager mange forsikringsselskaber risikoen for en stigning i antallet af sagsanlæg på grund af årtusindskiftet i EU meget alvorligt. Sager om erstatningsansvar som sandsynligvis både anlagt på grundlag af følge af almindelige forsikringskontrakter og andre typer. I visse tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de har gjort alt, hvad de kunne for at beskytte sig forstyrrelser bliver 19 internt mod år 2000-relaterede forstyrrelser eller svigt, skal forstyrrelser og svigt, som forårsager alvorlig skade, dækkes af forsikringsselskabet. Men de velforberedte virksomheder og deres forsikringsselskaber vil nok lede efter eksterne enheder, som de kan lægge sag an mod. Omkostningerne til disse sagsanlæg er blevet anslået til flere hundrede mia. dollars på verdensplan. Hvis et begrænset antal virksomheder (især producenter af chips, software og hardware) udpeges som de endeligt ansvarlige i sagerne, kan det medføre, at disse få virksomheder ender med at skulle afholde tab, hvor ansvaret kun delvist omkostningerne ved en kollektivt finansielt dækkes af deres forsikringer. Det er en klart uacceptabel situation, som kan medføre en midlertidig svækkelse af økonomien. 7. 4 Kommissionens aktiviteter i sektoren for finansielle tjenester EU’s tilsynsmyndigheder mødes jævnligt i de udvalg, som Kommissionen har oprettet til drøftelse af år 2000-problemet. banksektorens vedkommende har Det Rådgivende Udvalg for For Bankvirksomhed (BAC) holdt flere møder i 1999, næste gang i september. Selv om udvalget i marts 1998 konkluderede, at år 2000-problemet først og fremmest henhørte under de nationale tilsynsmyndigheders kompetence, besluttede BAC at medvirke til at øge opmærksomheden om problemet og lette samarbejde mellem de nationale tilsynsmyndigheder. Ved BAC’s møder tager EU’s tilsynsmyndigheder stilling til, hvor år 2000- parat banksektoren er. Tilsynsmyndighederne behandler problemet via Kontaktgruppen. BAC modtager jævnligt oplysninger fra gruppen. I marts drøftede BAC f. eks. en statusrapport om tilsynsmyndighedernes praktiske foranstaltninger og problemer i forbindelse med årsskiftet. Kontaktgruppen er også ansvarlig for at opstille en kontaktliste med år 2000-eksperter, som kan assistere tilsynsmyndighederne og styrke deres samarbejde i hastetilfælde. EU’s tilsynsmyndigheder er generelt godt tilfredse med, hvor langt bankerne er fremme. Det, der volder betænkelighed, er primært, om andre er parate, f. eks. den offentlige sektor og forsyningsvirksomhederne, og om beredskabsplanerne er gode nok. Omfanget af samordning mellem de kompetente myndigheder i EU betragtes som fyldestgørende. I forsikringssektoren har man også holdt udvalgsmøder, og det næste holdes ligeledes i forsikringsudvalget på de forskellige fremgangsmåder, der er blevet brugt i de enkelte lande. september. På mødet drøftelserne fokuserede april i i I Frankrig har de franske skadesforsikringsselskaber oprettet en organisation under navnet “Coordination An 2000”. Forsikringsselskaberne sender deres erhvervskunder generel information for at henlede deres opmærksomhed på de risici, der er i forbindelse med interne systemer, og risikoen for stigende omkostninger som følge af sagsomkostninger. De seneste sager i Frankrig viser, at frem for forsikringsselskabernes. Den franske regering har vedtaget en lov, som pålægger operatører af finansielle tjenester at underrette finanstilsynet løbende i hele 1999 om, hvor år 2000-parate de er. Samtidig har man i finansloven stillet forsikringsselskaberne i Frankrig mere favorabelt ved at give dem mulighed for at foretage hensættelser til en eventuel stigning i det fremtidige skadesantal. forbrugernes retten stiller tiere side sig nu på Alle selskaber i den tyske forsikringsindustri har svaret på et spørgeskema, som blev udsendt i 1998. Spørgeskemaet har sat gang i yderligere tiltag fra forsikringsselskaberne for at forberede sig på år 2000-relaterede problemer. De 20 Tilsynsmyndighederne i BAC overvåger fortsat forberedelserne i EU… …og tilsynsmyndighederne for forsikringssektoren holder sig medlemsstaternes forskellige metoder for øje. tyske forsikringsselskaber har ikke indføjet klausuler om undtagelser for år 2000-skader i deres kontrakter. Tilsynsmyndigheden for den svenske forsikringsindustri udfærdiger hvert halve år en detaljeret rapport til regeringen om, hvor år 2000-parat sektoren er. Tilsynsmyndighederne skal også foretage inspektioner, og de har besøgt næsten halvdelen af forsikringsselskaberne i Sverige. De østrigske tilsynsmyndigheder fokuserer især på erstatningsansvar i forbindelse med år 2000-relaterede ulykker på 2000-udvalg idet et ad hoc-underudvalg mødes en gang om forsikringssektoren højt, måneden for at analysere, hvordan det står til i sektoren. hospitaler. prioriterer nationale Italien det år I 8 VAND Vandsektoren opstiller også beredskabsplaner… …men det er stadig svært at få information. Produktion og distribution af vand kan generelt klares manuelt uden IT- baserede kontrolsystemer. Beredskabsplanlægningen i vandindustrien ligner de andre infrastruktursektorers. Reservoirerne skal være fyldt. Der indkaldes ekstra personale, og personalet uddannes til at klare driften manuelt om nødvendigt. Der oprettes nødstrømsreserver til eventuelle strømsvigt. I Grækenland har man planer om at udstyre personalet i kritiske dele af vandforsyningsnettet med forskellige typer teleudstyr, så de kan gribe ind hurtigt og effektivt. Flere lande har tilkendegivet, at vandforsyning og -rensning har været en af de vanskeligste sektorer at få oplysninger fra, selv om den efter deres opfattelse også var en risikosektor. Vanskelighederne hænger primært sammen med, at disse tjenester udbydes af så mange forskellige små, lokale selskaber - som regel flere tusind i hvert land. 9 KOMMISSIONENS AKTIVITETER 9. 1 Situationen internt Kommissionen fortsætter sine tiltag. Kommissionen arbejder stadig aktivt med de tiltag, som blev bebudet meddelelsen KOM 1998(102). i. hvor man prioriterer interne systemer. og der er sket store fremskridt. Der er gennemført en end-to-end test. Den højeste prioritering har været at få Kommissionens egne systemer og produkter gjort år 2000-parate. På de jævnlige møder med generalsekretariatet og via koordinationsgruppen for organisation og forvaltning. generaldirektørerne tilsyn med udviklingen har man ført Siden 1996 har alle generaldirektoraters årlige informationsplan skullet indeholde en specifik plan for, hvordan de tilpasser deres informationssystemer med henblik på år 2000, og gennemførelsen af disse planer prioriteres i det afsatte vigtige informationssystemer er allerede år 2000-parate eller ved at blive udskiftet med systemer, som er det, 32% er ved at blive tilpasset, og den resterende 1% undersøges. 67% af Kommissionens strategisk budget. Ca. Der er især blevet lagt vægt på at få gjort de uundværlige systemer, som endnu ikke er år 2000-parate, færdige i tide. Gennemprøvningen af den underliggende infrastruktur (hardware, systemsoftware, software fra uafhængige leverandører) er langt fremme, og alt bliver parat til tiden. Der er gennemført en række individuelle afprøvninger i de enkelte generaldirektorater og en end-to-end test i hele Kommissionen. End-to-end testen har bekræftet, at Kommissionen er år 2000-parat, hvad angår informationsstrømmen for administration, finansiering, 21. og man arbejder med de ikke-IT-relaterede aspekter. Ved en vellykket workshop gennemgik man de grænseoverskridende og tværsektorielle problemer i kritiske infrastruktursektorer i EU. statistik, bilag og kontoropgaver. Testen viste ingen større problemer. Der planlægges yderligere tests for de informationssystemer, som har forbindelse til de nationale myndigheder vedrørende told og landbrug. for En koordinationsgruppe på tværs af tjenestegrenene overvåger, under ledelse af alle generaldirektorater, generalsekretariatet og med repræsentanter Kommissionens igangværende år 2000-aktiviteter. Gruppens opgaver omfatter hovedsagelig ikke-IT-relaterede forhold, f. eks. samordning af beredskabsplaner for at sikre kontinuiteten i essentielle tjenester, juridisk gennemgang af vedrørende og produkter, infrastruktur (bl. a. bygninger, sikkerhedssystemer, elevatorer og tilhørende forsyningstjenester) og informationskampagner med sigte på Kommissionens personale og almenheden. forpligtelser, kontrakter generelle aspekter de angår øvrige europæiske institutioner, informatik (CII) det Hvad interinstitutionelle udvalg for institutionernes år 2000- aktiviteter for at sikre en fælles indfaldsvinkel til problemet. Kommissionen har nu arrangeret et symposium med medlemsstaterne og en fælleskonference med den portugisiske regering, hvor man skal drøfte tilpasningen af europæiske informationssystemer til år 2000. Der planlægges lignende tiltag med andre medlemsstater og for SMV’er. samordner så 9. 2 Eksterne aktiviteter Den 19. -20. april var Kommissionen vært ved et møde i Bruxelles med udbyderne af infrastrukturer af afgørende betydning for EU, hvor man fokuserede på grænseoverskridende og tværsektorielle år 2000-problemer. Over 150 deltagere, heriblandt de nationale koordinatorer af år 2000-projekter, tilsynsmyndigheder og repræsentanter for både internationale sammenslutninger og industrien, udvekslede information om, hvor langt man var nået og hvilke problemer man havde i luftfarts-, søfarts-, el-, gas-, tele- og atomenergisektoren. Alle deltagere gik ind for, at alt skulle “køre som normalt” ved årtusindskiftet. Industrisammenslutningerne • • • giver medlemmerne retningslinjer og databaser med generel information, opretter fora, hvor medlemmerne kan udveksle information, udarbejder enkeltsektorer. strategier for og gennemfører beredskabsplaner for Det blev fastslået, at noget af det vigtigste var at tilskynde til bedre kommunikation mellem de forskellige infrastruktursektorer på lokalt, nationalt og internationalt plan. En sådan tværsektoriel samordning skal bl. a. omfatte: • • • prognoser for kundeadfærd og sektorefterspørgsel, udarbejdelse af offentligt tilgængelige, fælles information om fremskridt og planer, som er enighed om prioriteringer og beredskabsforanstaltninger forstyrrelser i essentielle tjenester. i tilfælde af Man fastslog, at der er brug for mere effektiv kommunikation og informationsudveksling. træffe nogle meget Tilsynsmyndigheder og andre organisationer skal snart svære valg om, hvorvidt de skal forlænge enkeltselskabers tilladelser eller certificeringer. Derfor er der også behov for øget samarbejde med henblik på udveksling af strategier og de kriterier og oplysninger, som organisationerne skal basere sådanne beslutninger på. Mange sektorer er afhængige af forsyningskontinuitet eller forsyninger fra lande uden for EU. Mødet om nuklear sikkerhed fokuserede direkte på potentielle 22 Der planlægges et opfølgnings- arrangement til efteråret. Medlemsstaternes civilbeskyttelses- myndigheder samordner også deres planer. Potentielle problemområder identificeres. sikkerhedsproblemer i central- og østeuropæiske lande og de nye uafhængige stater. Der tættere få lægges mere kommunikationsforbindelser og om nødvendigt yde bistand. etableret vægt skal på at til årtusindskiftet forberedelserne Der afholdes et opfølgningsarrangement i september, hvor man skal analysere vigtigste EU- udviklingen i infrastruktursektorer jf. gennemgangen i det foregående. Her er det også tanken at foretage en mere detaljeret gennemgang af andre relevante nøglesektorer - jernbanetransport, fødevarer og lægemidler, godstransport og toldaspekter). Endelig skal der foretages en analyse af to forhold, som kræver stadig større opmærksomhed, efterhånden som nytåret og beredskabsplanlægning. finansvæsen og leveranceruter offentligheden information nærmer (især sig for de til - i Som tidligere nævnt fokuseres der ved drøftelserne på grænseoverskridende aspekter, hvilket også skal omfatte nabolande uden for EU, og tværsektorielle afhængighedsforhold. Ved workshoppen skal der tages stilling til, hvordan man bedre kan samordne aktiviteterne inden for disse områder, hvordan man effektivt kan samarbejde om at forebygge risikofaktorer, og hvordan man kan forbedre kommunikationen internt og fra sektor til sektor ved årsskiftet. for ansvar myndigheder I begyndelsen af juni blev der afholdt en workshop om år 2000-problemet for civilbeskyttelse. med medlemsstaternes Nytårsfestivitasen forventes at få et større omfang end sædvanligt, og derfor forventes der at blive meget mere - om ikke for meget - bud efter brandvæsen, reddere og alarmtjenester end normalt, og det skal der tages højde for. I nogle byer planlægger brandvæsenet f. eks. ud fra et betydeligt højere antal brande end ved et normalt nytår, måske op til dobbelt så mange. Alle niveauer, fra kommunerne til centralregeringen, inddrages i at sikre, at økonomien kan fungere sikkert og kontinuerligt. Systemet er baseret på de forskellige beredskabsplaner, som allerede er fastlagt for diverse risikomomenter, og som revideres for at tage højde for eventuelle yderligere komplikationer som følge af årtusindskiftet. En af de største betænkeligheder er, om de IT-systemer, som forvalter alarmopkald, er år 2000-parate. Det forventes, at de fleste tekniksystemer kører som normalt, om end visse forbindelser mellem forskellige systemer måske går ned. Men for mange systemforbindelsers vedkommende ved man ikke, hvordan de reagerer, og man kan ikke tjekke det på forhånd. Et svigt i varmeforsyningen er og redderkapaciteten. Telekommunikation er endnu et problemområde, og derfor etablerer man reservenet, foretager yderligere afprøvninger og indkalder mere og personale. Af atomkraftværker samt falske alarmer. befolkningen formodentlig som ville problemer yderligere kemiske nævntes værker værst være det, for Man forudser ikke voldsomme kriser, men årtusindskiftet kan forværre de sædvanlige ferieproblemer. De personer, som lægger beredskabsplanerne, får generelt besked på ikke at forestille sig et “dommedagsscenario”, men på at tjekke, tilpasse og polere planerne for at klare uventede fejl, som kunne medføre en dominoeffekt. I Nederlandene har man oprettet et særligt udvalg på regeringsplan til samordning af alarmtjenesternes arbejde på lokalt og nationalt plan. For at sikre konsekvens mellem planerne hos de forskellige berørte myndigheder, har man offentliggjort et referencescenario for alarmtjenester og lokalmyndigheder. Det er baseret på den værst tænkelige situation, som defineres som strømsvigt i maksimalt 8 timer, som begynder ved midnat nytårsaftan. De lokale beredskabsplaner iværksættes først, og der forudses forskellige måder, som situationen kan blive I den forbindelse er en af vanskelighederne at sikre, at forværret på. 23 Der er oprettet en EU- arbejdsgruppe på højt niveau vedrørende år 2000-problemer. kommunikationen mellem de forskellige involverede ministerier effektivt. foregår Offentligheden skal informeres på alle niveauer. Hvis der opstår problemer, gør man det via medierne. infrastrukturområder I juni opfordrede Det Europæiske Råd i Køln Kommissionen til at “…sammensætte en arbejdsgruppe på højt niveau, som kan fremsætte forslag til strategiske beslutninger, som kan være nødvendige i EU for at sikre, at af uundværlige computerproblemer i forbindelse med årtusindskiftet. ” Det første møde i EU- arbejdsgruppen på højt niveau for år 2000-problemer blev afholdt i juli, hvor det først og fremmest var EU-medlemsstaternes koordinatorer for år 2000- projekter, som deltog, og gruppen følger nøje med i situationen og afholder møder mindst en gang om måneden i resten af 1999. fungerer tilfælde korrekt i 24 Nogle operatører er parate, og der foreligger nu detaljerede planer. 10 KONKLUSION Efterhånden som 1999 nærmer sig enden, udvikler situationen omkring år 2000- problemet sig hastigt. Nogle organisationer er begyndt at tilkendegive, at de har afsluttet deres forberedelser til år 2000 - det er generelt de større virksomheder. Men de fleste virksomheder forventer først at afslutte deres forberedelser i september eller oktober, nogle endnu senere. Detaljerne i beredskabsplanerne er blevet fastlagt, og det har sat gang i samordnede aktiviteter vedrørende beredskabsplanlægning i hele EU i de fleste kritiske sektorer. Der henvises fortsat til, at man er afhængige af eksterne leverandører, som skal komme med tidssvarende software og opgraderinger af hardware. Mange virksomheder har tilkendegivet, at deres vurdering af, hvor år 2000-parate de er, udelukkende er baseret på leverandørernes garantier, selv om det fra mange lande direkte angives, at sådanne garantier viser sig ikke at holde stik, når de bliver afprøvet, især for transportsektorens vedkommende. SMV’erne har ikke lang tid tilbage til at ordne tingene. SMV’ernes stilling bliver stadig mere kritisk, og det angives fra samtlige lande, at SMV’erne har tendens til at halte bagefter, fordi de vil “vente og se”, hvilket er bekymringsvækkende. I visse tilfælde er SMV’er ansvarlige for udbuddet af infrastrukturtjenester, som regel dog kun på meget begrænset lokalt plan. Der fokuseres på planer for selve årsskiftet. Samordnede aktiviteter vedrørende varslingssystemer. Informationsformidling bliver sandsynligvis det vigtigste aspekt resten af året. Men det er vigtigt at undgå generaliseringer, både for de enkelte sektorer og for hele Europa. Af en italiensk rundspørge for nylig fremgik det, at 90% af virksomhederne i turistsektoren var opmærksomme på problemet, og for rejseselskaberne var tallet 100%, uanset virksomhedernes størrelse, hvilket man i undersøgelsen tilskrev sektorens internationale omfang. I Italien ejer faktisk kun 30% af SMV’erne computere, mens kun 10% af SMV’erne i Finland ikke bruger computere. I første kvartal af 1999 fokuserede man på generelle beredskabsplaner, men nu udarbejder man detaljerede planer for forvaltningen af selve årsskiftet, dvs. ikke blot den 1. januar, men også de første fem arbejdsdage i det nye år. Mange organisationer forventes således, at den mest stressende dag bliver den første arbejdsdag i år 2000. Der etableres mange varslingssystemer - inden for enkeltsektorer, nationalt, og mellem regeringer. På baggrund af finanssektorens erfaringer med indførelsen af euroen, hvor de formelle informationsudvekslingsnet ikke blev brugt som forventet, er det vigtigt at foretage prøvekørsler på forhånd. Der er klare fordele ved sådanne systemer, men de skal tilrettelægges omhyggeligt for at sikre, at den rette information kommer frem til de rette i rette tid. Mange organisationer opretter “kommandocentre” eller “krisegrupper”. Der mobiliseres ekstra personale, og det bliver tilsyneladende ikke mange IT- medarbejdere, som kan forvente at holde hele nytårsferien hjemme. Efterhånden som forskellige organisationer og sektorer nu bliver færdige med deres egne forberedelser, bliver der større ekspertisekapacitet til rådighed for dem, der halter bagefter. De værste sektorer hvad angår informationsformidling er fortsat vandsektoren og søfartssektoren. Det kan tilskrives de mange små operatører i disse sektorer, de mange tilsynsmyndigheder, som hver især har ansvaret for forskellige aspekter af industrien, og mangelen på overnationale organer, som kan foretage en stærk samordning af år 2000-problemerne. Men informationstiltagene over sektorer. Mange virksomheder for offentligheden skal styrkes alle i 25 undervurderer fortsat ikke blot de konsekvenser, som mangel på information kan have på offentligheden, men også de globale konsekvenser for økonomien, i de sektorer, hvor det er allervigtigst, at offentligheden ser fremtiden trygt i møde. Virksomheder eller sektorer, som tilsidesætter kommunikationen udadtil, risikerer at skade deres egen stilling, uanset hvor godt de ellers har håndteret problemet. Informationsformidling bliver endnu vigtigere til efteråret. I mangel af bedre oplysninger bliver tomrummet som regel udfyldt med urigtige, upræcise rygter og formodninger, og det har ingen gavn af. 26 11 BILAG Nedenstående er en liste over websteder, hvor man kan finde yderligere oplysninger. Disse websteder kontrolleres ikke af Europa-Kommissionens tjenestegrene, og Kommissionen er ikke ansvarlig for det materiale, webstederne indeholder. Information fra stat og regering: Østrig Belgien Denmark Finland: http://www. wifi. at/tub/2000/ (WIFI / Beratungsdienste) http://y2000. fgov. be/ (statsinformation) http://www. fsk. dk/fsk/div/aar-2000/year2000. html (forskning og informationsteknologi) http://www. vn. fi/vm/kehittaminen/tietohallinto/hko33. htm (finans) Frankrig http://www. premier. ministre. gouv. fr (premierministeren) http://www. an2000. gouv. fr (regeringen) http://www. industrie. gouv. fr/site/industrie/home/navi/page/indu strie (industri) http://www. justice. gouv. fr/publicat/an2000. htm (retsvæsen) http://www. defense. gouv. fr/sdsic/a2000/index. html (forsvar) http://www. equipement. gouv. fr/an2000/1000. htm (transport/logistik) http://www. education. gouv. fr/actu/an2000/plan. htm (uddannelse) http://www. diplomatie. fr/actual/dossier/an2000. html (udenrigs) http://www. interieur. gouv. fr/an2000 (indenrigs) http://www. agriculture. gouv. fr/index. html (landbrug) http://www. jeunesse- sports. gouv. fr/francais/misan2000/index. htm (ungdom/sport) http://www. santé. gouv. fr/htm/pointsur/an2000/index. htm (sundhedsvæsen) Tyskland http://www. iid. de/jahr2000/ http://www. kbst. bund. de/j2k/ (Koordinierungs- und Beratungsstelle der Bundesregierung für Informationstechnik in der Bundesverwaltung - KBSt) http://bmwi. gmd. de/y2k/ (År 2000-computerproblemet - forbundsregeringens situationsrapport) Grækenland http://www. year2000. gr Island Irland http://2000. stjr. is/ensk/index. html (statsinformation) http://www. irlgov. ie/ (regeringen) 27 http://www. irlgov. ie/finance/y2k2. htm (finans) http://www. 2000aware. ie/ (industri) Italien http://www. comitatoanno2000. it/ (formandskab) Luxembourg http://www. crpht. lu/an2000 Nederlandene http://www. mp2000. nl/ (statsinformation) http://www. pmo. nl/pmo/home. nsf (indenrigsministeriets SMV- side) Norge http://www. aksjon2000. org/ (statsinformation) http://odin. dep. no/aad/publ/aar2000/index. html (Arbeids –og administrasjons-departemented – AAD) Portugal http://www. missao-si. mct. pt/P2000/index1. html (statsinformation) http://www. iapmei. pt/idex/informacao/ano2000. html (SMV’er) http://www. inst-informatica. pt/ANO2MIL/2mil001. htm http://www. min-plan. pt/menu/tforce/index. html http://www. 2000-delegationen. gov. se/arbete/direktiv. htm Spanien Sverige http://www. map. es/csi/2000. htm http://www. statskontoret. se/2000/sfs. htm http://www. 2000-delegationen. gov. se/aktuellt/index_1. html (statsinformation) Schweiz http://www. millennium. ch (statsinformation) http://www. efd. admin. ch/aktuell/2000/index. htm (offentlige myndigheder) UK http://www. open. gov. uk/year2000 (planer og beredskab i UK) http://www. bug2000. co. uk (infrastrukturer i UK - resultaterne af alle vurderinger findes på dette websted) http://www. citu. gov. uk/y2000. htm (Year 2000 Team & Year 2000 Media Co-ordination unit) Energisektoren: Finland http://www. finergy. fi http://www. fingrid. com http://www. neste. fi/konserni/2000/index. html http://www. gasum. fi/frindex_eng. htm Frankrig http://www. edf. fr (elektricitet) http://www. gdf. fr (gas) Grækenland http://www. dei. gr/dei-en. htm http://www. depa. gr/eng. index. html http://www. dep. gr 28 Italien http://www. enel. it Luxembourg http://www. cegedel. lu Nederlandene http://www. energie2000. nl http://www. emp. nl Norge http://www. enfo. no/index. cfm http://www. statnett. no/y2k/index. html http://www. npd. no/y2k/ Spanien http://www. endesa. es/2000/index. htm http://www. repsol. es/webrepsol/esp/inversor/efecto2000. htm http://www. miner. es Sverige http://el2000. com/index. html http://www. stem. se/om_myndigheten/y2k. html Schweiz http:// www. strom. ch (elektricitet) http://www. erdgas. ch (gas) Transportsektoren generelt Spanien http://www. mfom. es Luftfartssektoren: Internationalt http://www. icao. int/y2k/ (Den Internationale Organisation for Civil Luftfart – ICAO) Belgien Finland http://www. sabena. com/public/about/y2k. asp http://www. ilmailulaitos. com/english/ (civil luftfartsmyndighed) Grækenland http://www. olympic-airways. gr Sverige Schweiz http://www. lfv. se/sakerhet/y2k/y2krs03. pdf http://www. atraxis. com Søfartssektoren: Internationalt http://www. ship2000. com (fælles websted for International Chamber of Shipping (ICS), United Kingdom P&I Club og Lloyd’s Register) Grækenland http://www. yen. gr Norge Sverige http://www. rederi. no/no/bibliotek/y2k/ http://www. sjofartsverket. se/frameset. htm 29 Jernbanesektoren: Finland http://www. rhk. fi/defeng. htm (de finske jernbanemyndigheder) http://www. vr. fi (Finlands statsbaner) Frankrig http:// www. sncf. fr http://www. ratp. fr Grækenland http://www. ose. gr http://www. banverket. se/framtiden/ar2000. htm http://www. sbb. ch Sverige Schweiz Vejsektoren: Frankrig http://www. equipement. gouv. fr/an2000/1000. htm Grækenland http://www. oasa. gr (Athens sammenslutning for bytransport) Telesektoren: Internationalt http://www. itu/y2k (ITU’s websted, hvor man bl. a. kan se oversigter over de enkelt virksomheders svar på spørgeskemaer) Belgien http://www. belgacom. be/uk/about/operations/y2k/default. htm (teleselskab) http://www. mobistar. be/fr/new/Y2K. html (mobilteleselskab) Finland http://www. sonera. fi/english/year2000. html (Sonera Oyj) http://www. hpy. fi/yritys/vuosi2000 (Finnet-koncernen) Frankrig http://www. france. telecom. fr Grækenland http://www. ote. gr (græsk organisation for teleområdet) http://www. cosmote. gr/e_mainpage1. htm http://www. panafon. gr/en Luxembourg http://www. y2k. lu Norge Spanien Sverige Schweiz UK http://www. telenor. no/bedrift/ar2000 http://www. sgc. mfom. es/efecto/efecto. htm http://www. pts. se/aktuellt/2000-rap. pdf http://www. swisscom. com/2000ok http://www. oftel. gov. uk/bug2000. htm Atomenergisektoren: Internationalt http://www. iaea. org/worldatom/program/y2k/ (Den Internationale Atomenergiorganisation) 30 Finland Frankrig Sverige Schweiz UK http://www. stuk. fi http://www. edf. fr/html/fr/an_2000/index. html http://www. ski. se/ http:// www. hsk. psi. ch/aktuel. html http://www. snl. co. uk/be98/frame. pl5?loc =media/mn_factfiles_millenium. html (energi i Storbritannien) Finanssektoren: Internationalt http://www. bis. org/ongoing/index. htm (Den Internationale Betalingsbank) http://www. worldbank. org/y2k/ Belgien http://www. nbb. be/sg/e/geninfo/p25e. htm (nationalbanken) http://www. gbank. com/y2k. htm http://www. kbc. be/kbc2000/en/index_en. html Finland http://www. bof. fi (den finske nationalbank) http://www. rata. bof. fi/english/Faq/Faq. html (den finske tilsynsmyndighed) http://www. hex. fi/euro/index. html (børsen i Helsinki) Frankrig http://www. afb. fr/pascfonb. htm http://www. paribas. com Tyskland http://www. bakred. de (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen) http://www. bundesbank. de (Deutsche Bundesbank) http://www. bav-bund. de (Bundesaufsichtsamt für das Versicherungswesen) http://www. bawe. de (Bundesaufsichtsamt für den Wertpapierhandel) Grækenland http://www. hba. gr Italien http://www. bancaditalia. it http://www. cipa. it http://techinfo. sia. it http://www. consob. it http://www. borsaitalia. it http://www. cedborsa. it http://www. isvap. it Nederlandene http://www. dnb. nl Norge http://www. finans. dep. no Portugal http://interbolsa. pt/index. htm 31 Spanien http://www. cnmv. es/A2000/efecto2000. htm Sverige Schweiz UK http://www. ipyme. org/inipyme/prog4. htm http://www. fi. se/fffs/1998/fs9818. htm http://www. swissbanking. org/e/Pages/swissbanking. htm http://www. bba. org. uk (information fra BBA om forberedelserne i UK’s finanssektor) http://www. bankofengland. co. uk (indeholder Bank of England’s “Blue Book”) Vandsektoren: Danmark http://www. dkvand. dk/index1. htm Finland Frankrig Norge Spanien Sverige http://www. kl. dk/siab. asp?o_id=1869 http://www. vvy. fi http://www. generale-des-eaux. com http://www. suez-lyonnaise-eaux. fr http:// www. bouygues. fr http://www. norvar. no http://www. mma. es/2000. htm http://www. slv. se/vatten/index. htm ________________________ 32


title: Overordnede retningslinjer for økonomiske politikker 1999.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Economic and Monetary Union
budget policy
capital market
economic growth
economic policy
goods and services
labour market


title: Decision of the EEA Joint Committee No 156/1999 of 26 November 1999 amending Annex II (Technical regulations, standards, testing and certification) to the EEA Agreement

eurovoc_concepts:
approval
commercial vehicle
driving mechanism
motor vehicle
technical standard
technological change

formats: html pdf print

text: L 61/4 EN Official Journal of the European Communities 1. 3. 2001 DECISION OF THE EEA JOINT COMMITTEE No 156/1999 of 26 November 1999 amending Annex II (Technical regulations, standards, testing and certification) to the EEA Agreement THE EEA JOINT COMMITTEE, Having regard to the Agreement on the European Economic Area, as adjusted by the Protocol adjusting the Agreement on the European Economic Area, hereinafter referred to as (cid:145)the Agreement(cid:146), and in particular Article 98 thereof, Whereas: (1) (2) Annex II to the Agreement was amended by Decision No 143/1999 of the EEA Joint Committee of 5 November 1999 (1). Commission Directive 1999/7/EC of 26 January 1999 adapting to technical progress Council Directive 70/311/EEC relating to the steering equipment for motor vehicles and their trailers (2) is to be incorporated into the Agreement, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Article 1 The following indent shall be added in point 6 (Council Directive 70/311/EEC) in Chapter I of Annex II to the Agreement: (cid:145)(cid:151) 399 L 0007: Commission Directive 1999/7/EC of 26 January 1999 (OJ L 40, 13. 2. 1999, p. 36). (cid:146) Article 2 The texts of Directive 1999/7/EC in the Icelandic and Norwegian languages which are annexed to the respective language versions of this Decision, are authentic. This Decision shall enter into force on 27 November 1999, provided that all the notifications under Article 103(1) of the Agreement have been made to the EEA Joint Committee. Article 3 This Decision shall be published in the EEA section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Communities. Article 4 Done at Brussels, 26 November 1999. For the EEA Joint Committee The President N. v. LIECHTENSTEIN (1) OJ L 15, 18. 1. 2001, p. 36. (2) OJ L 40, 13. 2. 1999, p. 36


title: 1999 m. lapkričio 26 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 159/1999, iš dalies keičiantis EEE susitarimo II priedą (Techniniai reglamentai, standartai, bandymai ir sertifikavimas)

eurovoc_concepts:
derogation from EU law
foodstuff
labelling

text: 11/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 21999D0159 2001 3 1 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 159/1999 1999 m. lapkričio 26 d. 325 L 61/9 iš dalies keičiantis EEE susitarimo II priedą (Techniniai reglamentai, standartai, bandymai ir sertifikavimas) EEE JUNGTINIS KOMITETAS, atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos eko- nominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 98 straipsnį, kadangi: (1) (2) Susitarimo II priedas buvo iš dalies pakeistas 1999 m. rugsėjo 24. EEE jungtinio komiteto spren- dimu Nr. 104/1999 (1), 1999 kovo 8 d. Komisijos direktyva 1999/10/EB, nustatanti nuo Tarybos direktyvos 79/112/EEB 7 straipsnio leidžiančias nukrypti nuostatas dėl maisto produktų ženklinimo etiketėmis (2), turi būti įtraukta į šį Susitarimą. NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Susitarimo II priedo XII skyriaus 18 punktas (Tarybos direktyva 79/112/EEB) papildomas tokia įtrauka: „— 399 L 0010: 1999 m. kovo 8 d. Komisijos direktyva 1999/10/EB (OL L 69, 1999 3 16, p. 22). “ 2 straipsnis Komisijos direktyvos 1999/10/EB tekstai islandų ir norvegų kalbomis, kurie pridedami prie šio sprendimo teksto atitinkamomis kalbomis, yra autentiški. Šis sprendimas įsigalioja 1999 m. lapkričio 27 d. , jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi praneši- mai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį. 3 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede. 4 straipsnis Priimta Briuselyje, 1999 m. lapkričio 26 d. EEE jungtinio komiteto vardu Pirmininkas N. v. LIECHTENSTEIN (1) OL L 325, 2000 12 21, p. 8. (2) OL L 69, 1999 3 16, p. 22


title: Neuvoston työjärjestys.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
institutional activity
rules of procedure


title: EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 169/1999 (1999. gada 26. novembris), ar kuru groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

eurovoc_concepts:
carriage of goods
carriage of passengers
carrier
recognition of diplomas
right of establishment
road transport

text: 11/5. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 341 21999D0169 1. 3. 2001. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 61/25 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 169/1999 (1999. gada 26. novembris), ar kuru groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekonomi- kas zonas līgumu, še turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu, tā kā (1) (2) Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 1999. gada 25. Nr. 85/1999 (1); jūnija Lēmumu Padomes 1998. gada 1. oktobra Direktīva 98/76/EK, ar kuru groza Direktīvu 96/26/EK par kravu autopārvadātāju un pasažieru autopārvadātāju profesijas iegūšanu un par diplomu, sertifikātu un citu kvalifikācijas apliecinājuma dokumentu savstarpēju atzīšanu, lai veicinātu šo pārvadātāju tiesī- bas brīvi veikt uzņēmējdarbību iekšzemes un starptautisko autopārvadājumu nozarē (2), ir jāiekļauj Līgumā; (3) Lihtenšteinai jāpiešķir pārejas laiks attiecībā uz Direktīvas 98/76/EK noteikumiem, IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU. 1. pants Līguma XIII pielikuma 19. punktā (Padomes Direktīva 96/26/EK) iekļauj šo: “, kurā grozījumi izdarīti ar — 398 L 0076: Padomes 1998. gada 1. oktobra Direktīvu 98/76/EK (OV L 277, 14. 10. 1998. , 17. lpp. ). Šā līguma vajadzībām Direktīvas noteikumus pielāgo šādi: a) Lihtenšteina ievēro grozījumus, kas Direktīvā izdarīti ar Padomes 2000. gada 26. novembra Direktīvu 98/76/EK; b) tās 3. panta 3. punkta c) apakšpunktā attiecībā uz EBTA valstīm frāzi “to valstu valūtas, kas nepie- dalās monetārās savienības trešajā etapā” aizstāj ar frāzi “EBTA valstu valūtas” un frāzi “publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī aizstāj ar frāzi “oficiāli publicē katrā EBTA valstī”;” c) EBTA valstis atzīst Kopienas sertifikātu, ko izdevušas Eiropas Kopienas dalībvalstis saskaņā ar Direktīvas 3. panta 4. punkta d) apakšpunktu. Šādas atzīšanas vajadzībām Kopienas sertifikāta noteikumos, kas izklāstīti Direktīvas I. a pielikumā, atsauces uz vārdu “dalībvalsts(-is)” aizstāj ar vārdiem “EK dalībvalsts(-is), Islande, Lihtenšteina un/vai Norvēģija”; d) Kopiena un EK dalībvalstis atzīst sertifikātu, ko izdevušas Islande, Lihtenšteina un Norvēģija saskaņā ar Direktīvu, kas pielāgota šā pielikuma 7. papildinājumā; e) ja sertifikāts izdots Islandē, Lihtenšteinā un Norvēģijā, tas atbilst paraugam, kas izklāstīts šā pieli- kuma 7. papildinājumā. ” (1) OV L 296 du 23. 11. 2000. , 45. lpp. (2) OV L 277, 14. 10. 1998. , 17. lpp. 342 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/5. sēj. Papildinājums šā lēmuma pielikumā ir 7. papildinājums Līguma XIII pielikumā. 2. pants 3. pants Padomes Direktīvas 98/76/EK teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas ir pievienoti šā lēmuma attiecīgo valodu versijām, ir autentiski. Šis lēmums stājas spēkā 1999. gada 27. novembrī ar nosacījumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu. 4. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā. 5. pants Briselē, 1999. gada 26. novembrī EEZ Apvienotās komitejas vārdā — Priekšsēdētājs N. v. LIECHTENSTEIN 11/5. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 343 PIELIKUMS EEZ Apvienotās komitejas Lēmumam Nr. 169/1999 “7. PAPILDINĀJUMS SERTIFIKĀTS, KAS MINĒTS PADOMES DIREKTĪVAS 98/76/EK I. a PIELIKUMĀ, KURŠ PIELĀGOTS EEZ LĪGUMA VAJADZĪBĀM (skatīt d) pielāgojumu Līguma XIII pielikuma 19. punktā) I. a PIELIKUMS EIROPAS EKONOMIKAS ZONA (Izturīgs dzeltenbrūns papīrs — formāts DIN A4) (Teksts oficiālajā(-s) valodā(-s) vai vienā no oficiālajām valodām tajā EBTA valstī, kas izsniedz sertifikātu) Attiecīgās EBTA valsts atšķirības simbols (1) Kompetentās iestādes vai organizācijas nosau- kums (2) PROFESIONĀLĀS KOMPETENCES ATESTĀTS IEKŠZEMES [UN STARPTAUTISKO] (3) KRAVU AUTOPĀRVADĀJUMOS [PASAŽIERU PĀRVADĀJUMOS] (3) Nr. … Mēs (2). , ar šo apliecinām, a) ka (4). dzimis(-usi) (datums). (vieta),. (5) , kas sarīkota profesionālās ir nolicis(-kusi) eksāmena pārbaudi (gads:. kompetences atestāta pieš ķiršanai iekšzemes [un starptautiskajos] (3) kravu autopārvadājumos [pasažieru pārvadā- jumos] (3) saskaņā ar (6). ; sesija: b) ka a) apakšpunktā minētā persona ir kvalificēta darbam profesionālā statusā uzņēmumā, kas atbild par kravu autopārvadājumiem [pasažieru autopārvadājumiem] (3): — kas nodarbojas vienīgi ar iekšzemes pārvadājumiem (3), — kas nodarbojas vienīgi ar starptautiskajiem pārvadājumiem (3). Iestāde vai organizācija, ko EBTA valsts šim nolūkam iepriekš izraudzījusi, lai izsniegtu šo sertifikātu. Lieko svītrot. (1) Valsts atšķirības simbols: (IS) Islande, (FL) Lihtenšteina, (N) Norvēģija. (2) (3) (4) Uzvārds un vārdi; dzimšanas vieta un datums. (5) (6) Atsauce uz [attiecīgās] valsts tiesību aktu noteikumiem, kas pieņemti šajā jomā saskaņā ar iepriekšminēto direktīvu. Sīkākas ziņas par eksāmenu. 344 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/5. sēj. Šis sertifikāts ir pietiekams pierādījums profesionālajai kompetencei, kas minēta 10. panta 1. punktā Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīvā 96/26/EK par kravu autopārvadātāju un pasažieru autopārvadātāju profesijas iegūšanu un par diplomu, sertifikātu un citu kvalifikācijas apliecinājuma dokumentu savstarpēju atzīšanu, lai vei- cinātu šo pārvadātāju tiesības brīvi veikt uzņēmējdarbību iekšzemes un starptautisko autopārvadājumu nozarē, kas pielāgota Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu vajadzībām. Izdots. (vieta),. (datums). (7) (7) Tās kompetentās iestādes vai organizācijas zīmogs un paraksts, kas izsniegusi sertifikātu. ”


title: Decisión del Comité Mixto del EEE n° 163/1999, de 26 de noviembre de 1999, por la que se modifica el anexo II (Reglamentaciones técnicas, normas, ensayos y certificación) del Acuerdo EEE

eurovoc_concepts:
marketing
pharmaceutical product
plant health control
plant health product
product safety

text: L 61/14 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 1. 3. 2001 DECISI(cid:211)N DEL COMIT(cid:201) MIXTO DEL EEE No 163/1999 de 26 de noviembre de 1999 por la que se modifica el anexo II (Reglamentaciones tØcnicas, normas, ensayos y certificaci(cid:243)n) del Acuerdo EEE EL COMIT(cid:201) MIXTO DEL EEE, Visto el Acuerdo sobre el Espacio Econ(cid:243)mico Europeo, adaptado por el Protocolo por el que se adapta el Acuerdo sobre el Espacio Econ(cid:243)mico Europeo, en adelante denominado «el Acuerdo», y, en particular, su art(cid:237)culo 98, Considerando lo siguiente: (1) (2) El anexo II del Acuerdo fue modificado por la Decisi(cid:243)n del ComitØ Mixto del EEE no 63/1999, de 28 de mayo de 1999 (1). DeberÆ incorporarse al Acuerdo la Directiva 1999/1/CE de la Comisi(cid:243)n, de 21 de enero de 1999, por la que se incluye una sustancia activa (cresoxim metilo) en el anexo I de la Directiva 91/414/CEE del Consejo relativa a la comercializaci(cid:243)n de productos fitosanitarios (2). DECIDE: Art(cid:237)culo 1 En el punto 12a (Directiva 91/414/CEE del Consejo) del cap(cid:237)tulo XV del anexo II del Acuerdo se aæadirÆ el gui(cid:243)n siguiente: «(cid:151) 399 L 0001: Directiva 1999/1/CE de la Comisi(cid:243)n, de 21 de enero de 1999 (DO L 21 de 28. 1. 1999, p. 21). ». Art(cid:237)culo 2 Los textos de la Directiva 1999/1/CE en lenguas islandesa y noruega, anejos a las respectivas versiones lin- g(cid:252)(cid:237)sticas de la presente Decisi(cid:243)n, son autØnticos. La presente Decisi(cid:243)n entrarÆ en vigor el 27 de noviembre de 1999, siempre que se hayan efectuado al ComitØ Mixto del EEE todas las notificaciones establecidas en el apartado 1 del art(cid:237)culo 103 del Acuerdo. Art(cid:237)culo 3 La presente Decisi(cid:243)n se publicarÆ en la secci(cid:243)n EEE y en el Suplemento EEE del Diario Oficial de las Comu- nidades Europeas. Art(cid:237)culo 4 Hecho en Bruselas, el 26 de noviembre de 1999. Por el ComitØ Mixto del EEE El Presidente N. v. LIECHTENSTEIN (1) DO L 284 de 9. 11. 2000, p. 45. (2) DO L 21 de 28. 1. 1999, p. 21