title: 2000/286/EF: Kommissionens beslutning af 10. november 1999 om den støtte, regionen Toscana (Italien) agter at yde til avlssektoren med henblik på Chianina-racens udvikling (meddelt under nummer K(1999) 3866) (Kun den italienske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Tuscany
aid to agriculture
application of EU law
cattle
livestock farming
regional aid

text: 19. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 98/1 II (Retsakter hvis offentliggłrelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 10. november 1999 om den stłtte, regionen Toscana (Italien) agter at yde til avlssektoren med henblik p(cid:229) Chianina-racens udvikling (meddelt under nummer K(1999) 3866) (Kun den italienske udgave er autentisk) (2000/286/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 88, stk. 2, fłrste afsnit, efter i overensstemmelse med n(cid:230)vnte artikel at have opfordret de interesserede parter til at frems(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger (1) og under henvisning til de fremsendte bem(cid:230)rkninger, og ud fra fłlgende betragtninger: I. Sagens hidtidige forlłb (1) Ved skrivelse af 5. december 1997 anmeldte Italiens Faste Repr(cid:230)sentation ved Den Europ(cid:230)iske Union i henhold til traktatens artikel 88, stk. 3, en stłtteordning til avlssekto- ren med henblik p(cid:229) Chianina-racens udvikling. (2) Ved skrivelse af 4. marts 1998, registreret den 5. marts 1998, og ved skrivelse af 7. juli 1998, registreret den 13. juli 1998, fremsendte Italien yderligere oplysninger til Kommissionen. (3) Ved skrivelse af 28. august 1998 anmodede Kommissio- nen p(cid:229) grund af sommerferien de italienske myndigheder om en forl(cid:230)ngelse p(cid:229) fem arbejdsdage af den frist, inden for hvilken den skulle vedtage en beslutning om den anmeldte stłtte. (1) EFT C 390 af 15. 12. 1998, s. 15. (4) Ved skrivelse af 29. september 1998 underrettede Kom- missionen Italien om sin beslutning om at indlede pro- ceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for omtalte stłtte. Italiens Faste Repr(cid:230)sentation blev under- rettet om Kommissionens beslutning om at indlede pro- ceduren ved skrivelse SG(98) 035729 af 16. september 1998. (5) Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Kom- missionen opfordrede de interesserede parter til at frem- s(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger i den forbindelse. (6) Ved skrivelse af 23. oktober 1998 og af 11. december 1998 sendte de italienske myndigheder Kommissionen deres bem(cid:230)rkninger til procedurens indledning. (7) Ved skrivelse af 14. januar 1999 og af 15. januar 1999 modtog Kommissionen desuden bem(cid:230)rkninger fra andre interesserede parter. Disse bem(cid:230)rkninger blev videresendt til Italien, s(cid:229) Italien kunne give sin holdning til kende i den forbindelse. De italienske myndigheder fremsendte deres egne bem(cid:230)rkninger ved skrivelse af 12. maj 1999. II. Beskrivelse af og tidsplan for stłtteordningen Beskrivelse (8) Den anmeldte en tre(cid:229)rsplan stłtteordning best(cid:229)r (1997-1999) for beskyttelse og forbedring af Chianina- kv(cid:230)gracen, der er en lokal race, hvis navn netop kommer af omr(cid:229)det Val di Chiana (Toscana), hvor denne race stammer fra. i L 98/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 4. 2000 (9) Stłtteordningen tager sigte p(cid:229) at forhindre den konstante forringelse, som denne race er udsat for, ved at bevare og om muligt forbedre genmaterialet samt ved at yde stłtte til opdr(cid:230)tterne, s(cid:229) de kan imłdeg(cid:229) de ekstraudgifter, der er forbundet med at opdr(cid:230)tte denne race i forhold til andre mere produktive og mere rentable racer. Det fremg(cid:229)r af ovenst(cid:229)ende tal, at efter at v(cid:230)re blevet mere end fordoblet mellem 1967 og 1990 faldt antallet af registreret kv(cid:230)g i alt og antallet af registrerede kłer fra 1990 med et (cid:229)rligt gennemsnit p(cid:229) henholdsvis 2,7 % og 2,9 %, idet disse antal gik fra 35 873 og 17 134 enheder i 1990 til 30 021 og 13 635 enheder i 1996. (10) Det fremg(cid:229)r af de oplysninger, de italienske myndigheder har fremsendt, at den samlede bestand af denne race er faldet med over 80 % p(cid:229) landsplan i de sidste 40 (cid:229)r, idet bestanden er g(cid:229)et fra 510 000 enheder i 1954 til de nuv(cid:230)rende 100 000 enheder (2). Chianina-racens udvik- ling i de sidste 30 (cid:229)r illustreres af fłlgende tabel: Tabel 1 Udviklingen i antallet af kv(cid:230)g og kłer, som er registreret i stambogen i Italien ¯r 1967 1968 1974 1976 1978 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 Registrerede kłer Registreret kv(cid:230)g i alt 6 981 7 562 12 307 15 335 14 471 11 030 12 362 13 046 11 583 11 093 12 125 13 677 14 511 15 759 16 412 17 134 16 199 15 551 14 228 13 959 14 072 13 635 14 395 15 592 25 376 31 620 29 838 22 744 25 490 26 899 23 884 22 873 25 002 28 200 29 921 32 246 34 168 35 873 33 528 31 801 29 298 29 767 30 622 30 021 (2) Kilde: Racesammenslutningen. (11) Den fłrste betydelige nedgang i racen, som skete i 50’erne og 60’erne, skyldtes navnlig mekaniseringen af landbrugsbedrifterne med den heraf fłlgende reduktion af det antal Chianina-kv(cid:230)g, der blev anvendt som tr(cid:230)kdyr p(cid:229) grund af deres styrke og modstandsdygtighed over for de vanskelige arbejdsbetingelser. Nu skyldes racens ned- gang hovedsagelig Chianina-racens store opdr(cid:230)tsomkost- ninger og den ringe fortjeneste, som denne race giver opdr(cid:230)tterne i forhold til andre og mere rentable kv(cid:230)gra- cer. De fleste bedrifter er sm(cid:229) og ligger i vanskelige bjerg- ikke giver mulighed for eller bakkeomr(cid:229)der, hvilket nogen stordriftsfordele eller reduktion af omkostningerne. For at overleve er opdr(cid:230)tterne tilbłjelige til at slagte det stłrst mulige antal kłer, fłr de k(cid:230)lver for fłrste gang. Denne praksis har medfłrt en forringelse af racens gen- materiale og genetiske diversitet, hvilke g(cid:229)r ud over udv(cid:230)lgelsesprocessen og den fremtidige genetiske forbed- ring af racen. De italienske myndigheder frygter, at denne forringelse p(cid:229) langt sigt kan bringe racens konkrete over- levelsesmuligheder i fare. (12) De planlagte foranstaltninger for at modvirke denne ten- dens er fłlgende: F o r a n s t a l t n i n g 1: Stłtte til gennemfłrelsen af et kun- tages hłjde for stig insemineringsprogram, hvor der finansieringen af fłlgende pilotaktioner: a) produktion af fostre med et meget stort genetisk potentiale (udtagelse af (cid:230)g fra fem m(cid:229)neder gamle kvier og in vitro-befrugtning med s(cid:230)d fra de bedste avlstyre), samt b) inds(cid:230)tning af de befrugtede (cid:230)g i avlskłerne. De eksemplarer, der bliver fłdt, vil blive anvendt som (cid:230)gdonorer og herefter som avlskłer for kłernes ved- kommende og som avlstyre (efter en gentest) for tyre- nes vedkommende. Stłttemodtageren er den regionale sammenslutning af toscanske opdr(cid:230)tterforeninger (Unione Regionale delle Associazioni Toscane Allevatori, forkortet URATA), som vil st(cid:229) for gennemfłrelsen af ovenn(cid:230)vnte pilotaktioner. F o r a n s t a l t n i n g 2: Stłtte til kłbet af avlstyre af Chia- nina-racen i de kv(cid:230)gbrug, der er registreret i stambogen. Stłtten best(cid:229)r i et tilskud p(cid:229) op til 40 % af investerings- udgifterne. 19. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 98/3 Stłtten ydes til opdr(cid:230)ttere, som opdr(cid:230)tter Chianina-ra- cen, og som er registreret i stambłgerne og etableret i regionen. Disse opdr(cid:230)ttere vil indkłbe certificerede avls- tyre. Tidsplan for stłtteordningen F o r a n s t a l t n i n g 3: Stłtte til bevarelsen indtil k(cid:230)lvning af de voksne kłer af Chianina-racen, der: fłrste a) er fłdt i et kv(cid:230)gbrug, som er registreret i stambogen b) selv er registreret i stambogen c) k(cid:230)lvede fłrste gang i et kv(cid:230)gbrug registreret i samme stambog. i form af en pr(cid:230)mie p(cid:229) Stłtten skal udbetales 350 000 ITL (cirka 175 EUR) pr. dyr. De italienske myn- digheders form(cid:229)l med denne pr(cid:230)mie er at opmuntre opdr(cid:230)tterne til at anvende kłerne som avlskłer i stedet for at s(cid:230)lge dem eller opfede dem til kłdproduktion, hvilket hidtil har v(cid:230)ret det mest rentable og mindst risi- kable for opdr(cid:230)tterne. Ved at begr(cid:230)nse stłtten til de dyr, som opfylder de beskrevne betingelser, har de italienske myndigheder til hensigt at udvikle Chianina-kłernes gen- materiale. Stłtten vil kunne ydes til alle opdr(cid:230)ttere, hvis registrerede dyr opfylder de fastlagte betingelser. (15) Det fremg(cid:229)r af oplysningerne i de italienske myndighe- ders oprindelige anmeldelse, at programmet, som skulle have en varighed af tre (cid:229)r, var planlagt til at finde sted i perioden 1997-1999. (16) som blev fremlagt af I det anmeldte forslag til afgłrelse fra regionsr(cid:229)det (Con- siglio regionale), regionsstyret (Giunta regionale) den 10. november 1997, var der taget hłjde for en finansieringsramme p(cid:229) 500 000 000 ITL for 1997, mens man for de efterfłlgende (cid:229)rs vedkommende henviste til budgetterne for henholdsvis 1998 og 1999. (17) Bevillingen p(cid:229) 500 000 000 ITL for 1997 til stłtteord- ningens foranstaltninger tydede p(cid:229), at den planlagte stłtte ogs(cid:229) kunne ydes til de aktioner, der var blevet gennem- fłrt i 1997 fłr den dato, hvor regionsstyret fremlagde forslaget til afgłrelse om stłtteordningen og den hermed forbundne finansiering for regionsr(cid:229)det. Med andre ord kunne stłtten i visse tilf(cid:230)lde ydes med tilbagevirkende kraft, det vil sige til udgifter, der blev afholdt, fłr den potentielle stłttemodtager fik behłrig tilladelse til at anmode om stłtten. Under disse omst(cid:230)ndigheder ville stłtten ikke have nłdvendig karakter (3), eftersom den planlagte alle blive omst(cid:230)ndigheder, ogs(cid:229) i tilf(cid:230)lde af, at der ikke blev ydet nogen stłtte (eller i tilf(cid:230)lde af, at de offentlige myndighe- der ikke afgav et bindende lłfte om at yde denne stłtte). Stłtten ville s(cid:229)ledes v(cid:230)re en driftsstłtte (4) uden nogen strukturel effekt p(cid:229) sektoren som helhed, og den ville der- med v(cid:230)re uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet. foretaget aktion under ville (13) I sin beslutning om at indlede proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, gav Kommissionen udtryk for en alvor- lig tvivl med hensyn til foranstaltning 3’s forenelighed med f(cid:230)llesmarkedet, da det ud fra de italienske myndig- heders oplysninger lod til, at denne stłtte er en ren drifts- stłtte, som tager sigte p(cid:229) at mindske opdr(cid:230)tternes udgif- ter til den almindelige udfłrelse af deres aktiviteter, og som ikke har nogen som helst p(cid:229)vist strukturel effekt p(cid:229) sektorens udvikling som helhed. (14) Med hensyn til foranstaltning 1 og 2 angav Kommissio- nen desuden klart, at ud fra et indholdsm(cid:230)ssigt syns- punkt kunne begge foranstaltninger principielt godt v(cid:230)re omfattet af den undtagelse, som er n(cid:230)vnt i traktatens litra c). Kommisionen besluttede dog artikel 87, stk. 3, ogs(cid:229) at indlede proceduren efter artikel 88, stk. 2, over for disse to foranstaltninger, da den var alvorligt i tvivl om, hvorvidt hele den anmeldte stłtteordning havde til- bagevirkende kraft. Det ville i bekr(cid:230)ftende fald głre en eventuel godkendelse af de to foranstaltninger ugyldig. I s(cid:229) fald ville hele stłtteordningen nemlig have mistet sin nłdvendige karakter, der er et nłgleelement i Kommissio- nens vurdering af statsstłtte, og stłtteordningen ville s(cid:229)ledes blot v(cid:230)re en ren driftsstłtte og dermed uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet. (18) For at belyse dette punkt opfordrede Kommissionen ved skrivelse af 9. januar 1998 de italienske myndigheder til at forklare, om programmets foranstaltninger allerede var blevet gennemfłrt i 1997, eller om den gennemfłrelses- periode, der var planlagt i det program, som blev anmeldt den 5. december, var blevet (cid:230)ndret i mellemtiden. (19) Ved skrivelse af 4. marts 1998 svarede de italienske myn- digheder, at »de stłtteforanstaltninger, der er planlagt i i det p(cid:229)g(cid:230)ldende program, 1997, og den angivne programperiode er ikke blevet (cid:230)ndret«. ikke er blevet gennemfłrt (20) Ifłlge Kommissionens fortolkning var stłtten endnu ikke blevet udbetalt, men den kunne v(cid:230)re blevet udbetalt til udgifter, som blev afholdt, fłr de potentielle stłttemod- tagere havde opn(cid:229)et behłrig ret til stłtten. Kommissio- (3) Se Domstolens dom af 17. 9. 1980 i sag 730/79, Philip Morris Hol- land/Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671. (4) Se dom fra Retten i Fłrste Instans af 8. 6. 1995 i sag T-459/93, Sie- mens SA/Kommissionen, Sml. 1995 II, s. 1675. L 98/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 4. 2000 nen besluttede derfor at indlede proceduren over for alle de tre foranstaltninger, der var taget hłjde for i den anmeldte stłtteordning, som fłlge af stłttens eventuelle tilbagevirkende kraft. Kommissionen har overholdt den periode p(cid:229) to m(cid:229)neder, som Domstolen (5) giver den til at udtale sig om de stłt- teforanstaltninger, der anmeldes til den i henhold til EF- traktatens artikel 88, stk. 3. III. De interesserede parters bem(cid:230)rkninger (21) Kommissionen har modtaget bem(cid:230)rkninger fra to inter- esserede parter, nemlig ved skrivelse af 14. januar 1999 fra URATA (den regionale sammenslutning af toscanske opdr(cid:230)tterforeninger), som ogs(cid:229) er stłttemodtager med hensyn til foranstaltning 1, og ved skrivelse af 15. januar 1999 fra COPA (sammenslutningen af landbrugsorganisa- tioner i EU). (22) Begge de interesserede parter har samme opfattelse. I ovenn(cid:230)vnte skrivelser fremh(cid:230)ver de nemlig Chianina-ra- cens enest(cid:229)ende kvaliteter samt den rolle, som denne race spiller for łkonomien i randomr(cid:229)der, hvor opdr(cid:230)tterne har nogle vanskelige leve- og arbejdsbetingelser, og de understreger ligeledes den ubetydelige effekt, stłtten har p(cid:229) konkurrencen og p(cid:229) samhandelen mellem medlemssta- terne. Begge de interesserede parter gav s(cid:229)ledes udtryk for deres fulde stłtte til de italienske myndigheders initia- tiv for at beskytte denne race og modvirke dens forringel- se. P(cid:229) baggrund af disse betragtninger har begge sammen- slutninger opfordret Kommissionen til at (cid:230)ndre holdning og til at godkende det foresl(cid:229)ede program i sin helhed, s(cid:229) der bliver truffet nogle foranstaltninger, fłr det er for sent, og fłr Chianina-racen bliver en udryddelsestruet race. IV. Italiens bem(cid:230)rkninger (23) Ved skrivelse af 23. oktober 1998 sendte de italienske myndigheder Kommissionen regionsstyrets afgłrelse nr. 1205 af 19. oktober 1998, som indeholder nogle af de bem(cid:230)rkninger og oplysninger, Kommissionen har bedt om i forbindelse med den procedure, der er indledt efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. I samme skrivelse opfor- drede de italienske myndigheder ligeledes Kommissionen til at forl(cid:230)nge den foreskrevne tidsfrist p(cid:229) en m(cid:229)ned for bem(cid:230)rkningernes frems(cid:230)ttelse. De italienske myndighe- der fremsendte yderligere bem(cid:230)rkninger ved skrivelse af 11. december 1998. (24) De bem(cid:230)rkninger, som de italienske myndigheder frem- satte i deres fłrste skrivelse af 23. oktober 1998, kan opdeles i fire hovedpunkter. Myndighederne h(cid:230)vder, at Kommissionen skulle have udtalt sig om den p(cid:229)g(cid:230)ldende anmeldelse senest den 5. maj 1998, det vil sige senest to m(cid:229)neder efter de italien- ske myndigheders svar af 4. marts 1998 p(cid:229) den fore- spłrgsel om yderligere oplysninger, som Kommissionen havde rettet til dem ved skrivelse af 9. januar 1998. De italienske myndigheder bestrider nemlig gyldigheden af Kommissionens supplerende skrivelse af 23. april 1998, i hvilken de italienske myndigheder blev anmodet om at give en skriftlig bekr(cid:230)ftelse af deres beslutning om ikke at fjerne foranstaltning 3 fra den anmeldte stłtteordning. Ifłlge de italienske myndigheder kan skrivelsen af 23. april 1998 ikke betragtes som en anmodning om yder- ligere oplysninger, da der kun er tale om en gentagelse af anmodningen om de samme oplysninger, som Kommis- sionen allerede havde anmodet om tidligere, nemlig ved skrivelse af 9. januar, som de italienske myndigheder klart havde svaret p(cid:229) i deres skrivelse af 4. marts 1998. Efter myndighedernes mening kan skrivelsen af 23. april 1998 derfor ikke have ops(cid:230)ttende virkning p(cid:229) tom(cid:229)neders- fristen (som s(cid:229)ledes skulle v(cid:230)re udlłbet den 5. maj 1998), og Kommissionen skulle udelukkende have sendt denne skrivelse for kunstigt at forl(cid:230)nge den almindelige frist. (26) For det andet stiller de italienske myndigheder sig tviv- lende over for Kommissionens fortolkning af karakteren af stłtten i foranstaltning 3, hvor den pr(cid:230)mie til hver fłrstegangsk(cid:230)lvende ko, som er registreret i racens stam- bog, og som k(cid:230)lver for fłrste gang i et kv(cid:230)gbrug, der er registreret i samme stambog, defineres som en stłtte til dyrets »bevarelse«. De italienske myndigheder er af den opfattelse, at stłtten skal betragtes som et incitament til at fremme forłgelsen af genmaterialet for hunner af denne race i de kv(cid:230)gbrug, f(cid:229) der er registreret opdr(cid:230)tterne til at v(cid:230)lge »et opdr(cid:230)t med henblik p(cid:229) avl« af de hunner, der potentielt er egnede til at forbedre racens genetiske udvikling. i stambogen, med det form(cid:229)l at (27) For det tredje bestrider de italienske myndigheder Kom- missionens fortolkning af det anmeldte programs gen- nemfłrelsesperiode og den eventuelle udbetaling af stłtte med tilbagevirkende kraft til de aktioner, der blev foreta- get i 1997. De italienske myndigheder h(cid:230)vder i den for- bindelse, at 1997 blev valgt som start p(cid:229) programmets tre(cid:229)rige varighed, da man med hensyn til den nłdvendige finansiering af fłrste (cid:229)r henviste til det regionale budget for 1997, det vil sige til budgettet for det (cid:229)r, programmet blev forelagt regionsr(cid:229)det til godkendelse. (25) For det fłrste głr de italienske myndigheder g(cid:230)ldende, at proceduren ikke er blevet overholdt. De mener ikke, at (5) Se dom i sag C-120/73, Lorenz/Tyskland, Sml. 1973, s. 1471, og sag C-84/82, Tyskland/Kommissionen, Sml. 1984, s. 1451. 19. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 98/5 De italienske myndigheder h(cid:230)vder, at selv om det var klart, at programmet ikke kunne v(cid:230)re operativt i 1997, fandt de det ikke hensigtsm(cid:230)ssigt at (cid:230)ndre det p(cid:229) dav(cid:230)- rende tidspunkt, eftersom dette ville have forl(cid:230)nget Euro- pa-Kommissionens behandlingsforlłb yderligere. Det var de italienske myndigheders hensigt af afvente slutningen p(cid:229) det forlłb, der var blevet indledt med anmeldelsen til Kommissionen, og efter Kommissionens beslutning at gennemfłre programmet i resten af den oprindeligt plan- lagte tre(cid:229)rsperiode, hvilket dengang ville sige 1999, samt at forl(cid:230)nge programmet i det nłdvendige tidsrum for at fuldfłre vedtog regionsr(cid:229)det afgłrelse til dette form(cid:229)l. De italienske myn- digheder havde til hensigt at anmelde (cid:230)ndringen i forbin- delse hermed til Kommissionen i henhold til traktatens artikel 88, stk. 3. idet myndighederne tre(cid:229)rsperioden, (28) Endelig stiller de italienske myndigheder sig tvivlende over for Kommissionens holdning, n(cid:229)r det g(cid:230)lder vurde- ringen af foranstaltningen, da de mener, at Kommissionen burde vurdere stłtten samlet p(cid:229) baggrund af artikel 87, stk. 3, litra c), og ikke nłjes med at sammenholde for- anstaltningerne med de g(cid:230)ldende bestemmelser og de tid- ligere tilf(cid:230)lde. De italienske myndigheder minder desuden om, at Kommissionen har godkendt en lignende for- anstaltning til fordel for Chianina-racen i forbindelse med integrerede Middelhavsprogram for Toscana (6). I det n(cid:230)vnte programs foranstaltning 1. 5 var der taget hłjde for en gennemsnitspr(cid:230)mie p(cid:229) 190/200 ECU pr. dyr, som var fłdt i udvalgte kv(cid:230)gbrug, n(cid:229)r disse dyr n(cid:229)ede en bestemt alder. Chianina-racen var en af de racer, der nłd godt af dette bidrag. Foranstaltningen blev vedtaget for at opmuntre opdr(cid:230)tterne til at deltage i de projekter, der tog sigte p(cid:229) en genetisk forbedring af racen. (29) I den efterfłlgende skrivelse af 11. december 1998 gjorde de italienske myndigheder endnu en gang Kommissionen opm(cid:230)rksom p(cid:229) de s(cid:230)rlige kendetegn ved kv(cid:230)g af Chiani- na-racen, p(cid:229) de łkonomiske ulemper ved at opdr(cid:230)tte denne forringelse, det begr(cid:230)nsede stłttebelłb samt denne races ubetydelige ind- flydelse p(cid:229) F(cid:230)llesskabets samhandel. race og p(cid:229) den genetiske (30) De bem(cid:230)rkninger, de italienske myndigheder har frem- sendt p(cid:229) baggrund af bem(cid:230)rkningerne fra andre inter- esserede parter, indeholder ingen nye oplysninger i for- hold til de bem(cid:230)rkninger, der blev fremsendt til Kommis- sionen tidligere. (6) Regionsr(cid:229)dets afgłrelse nr. 336 af 26. 7. 1988 om procedurer og bestemmelser til gennemfłrelse af forordning (E(cid:216)F) nr. 2088/85 om de integrerede Middelhavsprogrammer for regionen Toscana. V. Vurdering Vurdering af proceduren (31) De italienske myndigheders bem(cid:230)rkninger om Kommis- sionens manglende overholdelse af den tom(cid:229)nedersfrist, Domstolen har fastlagt for undersłgelsen af stłtteordnin- gerne, er ubegrundede. Skrivelsen af 4. marts 1998, i hvilken de italienske myn- digheder klart fastsl(cid:229)r, at de ikke er villige til at fjerne for- anstaltning 3 fra den anmeldte stłtteordning, blev nemlig efterfulgt af en r(cid:230)kke telefonsamtaler mellem Kommissio- nens tjenestegrene og den italienske forvaltning. Under disse telefonsamtaler, der fandt sted i den normale sam- arbejds(cid:229)nd, som kendetegner forbindelserne mellem Kom- missionen og medlemsstaterne, havde de italienske myn- digheder overvejet muligheden af at (cid:230)ndre programmet efter de retningslinjer, Kommissionen havde foresl(cid:229)et, og de italienske myndigheder udelukkede ikke muligheden af at fjerne foranstaltning 3. S(cid:229)vel i Kommissionens skrivelse til de italienske myndigheder af 23. april 1998 (7) som disse myndigheders svar af 7. juli 1998 (8) henvises der til disse telefonsamtaler. (32) Som Kommissionen understregede i sin skrivelse af 23. april 1998 var det fłrst under den sidste telefonsam- tale, at de italienske myndigheder udtrykkeligt udeluk- kende muligheden for at fjerne den p(cid:229)g(cid:230)ldende for- anstaltning. I betragtning af denne udvikling var det helt legitimt, at Kommissionen bad om en skriftlig bekr(cid:230)ftelse af de italienske myndigheders endelige holdning, der havde v(cid:230)ret uklart indtil da. Hvis de italienske myndighe- der virkelig havde v(cid:230)ret overbeviste om, at Kommissio- nens skrivelse af 23. april 1998 ikke havde ops(cid:230)ttende virkning, skulle de ved udlłbet af det, de ans(cid:229) for at v(cid:230)re den reelle frist for Kommissionens udtalelse (5. maj 1999), have underrettet Kommissionen om deres beslut- ning om at gennemfłre foranstaltningen, s(cid:229)dan som det fremg(cid:229)r af Domstolens retspraksis (9) og de skulle s(cid:229)ledes (7) Der st(cid:229)r ordret i denne skrivelse, at »(cid:133) de italienske myndigheder januar blev anmodet om yderligere oplysninger ved telex af 9. 1998. Disse oplysninger blev fremsendt ved skrivelse af 4. marts 1998 fra Italiens Faste Repr(cid:230)sentation. Efter denne korrespondance fandt der telefonsamtaler sted mellem Kommissionens tjenestegrene og de ansvarlige nationale myndigheders tjenestegrene. Under disse samtaler overvejede man muligheden for at (cid:230)ndre det program, der blev anmeldt den 5. december 1997«. (8) Denne holdning blev ogs(cid:229) bekr(cid:230)ftet under samtalerne mellem Kommissionens tjenestegrene og de italienske myndigheder. (9) Se Domstolens dom i sag 120/73, Lorenz/Tyskland, Sml. 1973, s. 1471, og sag 84/82, Tyksland/Kommissionen, Sml. 1984, s. 1451. L 98/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 4. 2000 have givet Kommissionen et lille stykke tid til at reage- re (10). Myndighederne foretrak i stedet at vente til den 7. juli 1998 med at svare p(cid:229) Kommissionens skrivelse af 23. april 1998 og ventede s(cid:229)ledes to m(cid:229)neder med at bekr(cid:230)fte et svar, som ifłlge myndighederne allerede var indeholdt i skrivelsen af 4. marts 1998. tidspunkt godkendt Kommissionen har ikke p(cid:229) noget stłtten eller skabt legitime forventninger om en mulig godkendelse af denne, og stłtten er ikke p(cid:229) noget tids- punkt blevet eksisterende i henhold til traktatens artikel 88, stk. 1. Som n(cid:230)vnt i betragtning 4 blev Italiens Faste Repr(cid:230)sentation derfor underrettet om Kommissionens beslutning om at indlede proceduren efter traktatens arti- kel 88, stk. 3, ved skrivelse SG(98) D 035729 af 16. sep- tember 1998. Vurdering af indholdet der ifłlge Domstolens retspraksis ske en konkurrencefor- vridning i forhold til de konkurrerende virksomheder, der ikke modtager en s(cid:229)dan stłtte (12). De italienske myndig- heder mener, at stłttebelłbet er meget lavt, og at det der- for ikke vil kunne skabe konkurrenceforvridninger. Det skal dog understreges, at hverken stłttens relativt lave belłb eller de relativt stłttemodtagende beskedne stłrrelse udelukker muligheden for en forvrid- ning af samhandelen mellem medlemsstaterne (13). Med hensyn til landbrugssektoren bekr(cid:230)ftes denne holdning i Kommissionens meddelelse om de minimis-stłtteordnin- ger (14), som netop lader landbrugsvirksomhed v(cid:230)re und- taget fra de minimis-reglens anvendelsesomr(cid:229)de. landbrugs samhandel (36) De p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltninger p(cid:229)virker samhandelen mellem medlemsstaterne. F(cid:230)llesskabets er I 1998 nemlig betydelig inden for oksekłdssektoren. importerede Italien 2 372 245 tons oksekłdsprodukter fra resten af Den Europ(cid:230)iske Union (15), mens Italiens eksport til de andre EU-lande udgjorde 180 757 tons i alt. Samme (cid:229)r belłb v(cid:230)rdien af Italiens kv(cid:230)gproduktion sig til 3 226 000 ECU (16), og den tilsvarende produktion i hele Unionen belłb sig til 21 465 000 ECU (17). (33) (34) I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstłtte eller stłtte, som ydes ved hj(cid:230)lp af statsmidler under enhver t(cid:230)nkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilk(cid:229)rene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet i det omfang, den p(cid:229)virker samhandelen mellem medlemsstaterne. (37) Der er ikke nogen specifikke oplysninger til r(cid:229)dighed p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan om samhandelen med dyr af den s(cid:230)rlige race, som stłtten er rettet imod. Som bevis for, at stłtten ikke ville p(cid:229)virke samhandelen mellem medlemsstaterne, n(cid:230)vner de italienske myndigheder en produktion af okse- kłd fra Chianina-racen p(cid:229) 3 312 tons, men anfłrer ikke det (cid:229)r, denne oplysning g(cid:230)lder for. I artikel 24 i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 805/68 af 27. juni 1968 om den f(cid:230)lles markedsordning for oksekłd (11) st(cid:229)r der, at medmindre andet er bestemt i denne forord- ning, er traktatens artikel 87, 88 og 89 g(cid:230)ldende for pro- duktion af og handel med de i artikel 1 n(cid:230)vnte varer. Disse varer inkluderer de varer, som er omfattet af den p(cid:229)g(cid:230)ldende stłtteforanstaltning. (35) Det anmeldte program g(cid:229)r ud p(cid:229), at der ved hj(cid:230)lp af statsmidler udbetales stłtte til s(cid:230)rlige landbrugsbedrifter, som un(cid:230)gteligt vil f(cid:229) en uberettiget łkonomisk og finansiel fordel heraf, hvilket g(cid:229)r ud over andre land- brugsbedrifter, som ikke nyder godt af denne stłtte. N(cid:229)r en finansiel stłtte ydet af staten styrker en virksomheds position over for de konkurrerende virksomheder, kan (10) I medfłr af artikel 4, stk. 6, i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. 3. 1999 om fastl(cid:230)ggelse af regler for anvendelsen af EF-trak- tatens artikel 93 (EFT L 83 af 27. 3. 1999, s. 1) skal Kommissionen vedtage en beslutning senest 15 arbejdsdage efter modtagelsen af meddelelsen. (11) EFT L 148 af 28. 6. 1968, s. 24. Forordningen er efterfłlgende ble- vet oph(cid:230)vet og erstattet af R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1254/1999 (EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 21). (38) Det relevante marked, der skal tages i betragtning i det foreliggende tilf(cid:230)lde, er dog hele EU’s oksekłdsmarked, som omfatter alle slags produkter fra oksekłdssektoren, der er potentielle eller reelle konkurrenter til produkterne fra Chianina-racen, samt markedet for erstatningsproduk- ter, som forbrugerne kan v(cid:230)lge at kłbe i stedet for okse- kłd fra Chianina-racen. Desuden har Domstolen sl(cid:229)et fast, at stłtte til en virksomhed kan risikere at p(cid:229)virke samhandelen mellem medlemsstaterne og at fordreje kon- kurrencen, selv om denne virksomhed konkurrerer med produkter fra andre medlemsstater uden selv at deltage i eksporten. N(cid:229)r en medlemsstat yder stłtte til en virksom- hed, kan produktionen til hjemmemarkedet nemlig for- blive u(cid:230)ndret eller stige, hvilket medfłrer, at virksomhe- der i andre medlemsstater f(cid:229)r f(cid:230)rre muligheder for at eks- (12) Se fodnote 3. (13) Se Domstolens dom af 21. 3. 1990, sag C-142/87, Belgien/Kom- missionen, Sml. 1990, I, s. 959, og dom af 14. 9. 1994, de for- enede sager C-272/92, C-279/92 og C-280/92, Spanien/Kommis- sionen, Sml. 1994, I, s. 4103. (14) EFT C 68 af 6. 3. 1996, s. 9. (15) Herunder levende kv(cid:230)g. (16) Inklusive kalve. (17) Kilde: Eurostat. 19. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 98/7 portere deres produkter til den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstats marked. En s(cid:229)dan stłtte vil s(cid:229)ledes kunne p(cid:229)virke sam- handelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurren- cen (18). dere den anmeldte stłtteordning ud fra denne artikel og de s(cid:230)rlige bestemmelser, der er g(cid:230)ldende i den sam- menh(cid:230)ng. (39) Kommissionen konkluderer derfor, at de p(cid:229)g(cid:230)ldende for- anstaltninger er omfattet af forbuddet i traktatens artikel 87, stk. 1. (40) Forbuddet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er efterfulgt af undtagelser, som er n(cid:230)vnt i samme artikels stk. 2 og 3. (41) I betragtning af de p(cid:229)g(cid:230)ldende stłtteforanstaltningers karakter og form(cid:229)l g(cid:230)lder undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, tydeligvis ikke. Italien har dog heller ikke anmodet om, at denne bestemmelse i traktatens skulle v(cid:230)re g(cid:230)ldende. (42) Artikel 87, stk. 3, omhandler de tilf(cid:230)lde, hvor statsstłtte kan betragtes som forenelig med f(cid:230)llesmarkedet. Forene- ligheden med f(cid:230)llesmarkedet skal vurderes ud fra F(cid:230)lles- skabets synspunkt og ikke ud fra en enkelt medlemsstats synspunkt. For at f(cid:230)llesmarkedet skal kunne fungere kor- rekt, er det nłdvendigt med en restriktiv fortolkning af undtagelserne fra forbuddet mod statsstłtte. (43) Undtagelsen i artikel 87, stk. 3, litra a), er naturligvis ikke g(cid:230)ldende, eftersom stłtten ikke tager sigte p(cid:229) at fremme den łkonomiske udvikling i omr(cid:229)der, hvor levestandar- den er us(cid:230)dvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbesk(cid:230)ftigelse. (44) Hvad ang(cid:229)r undtagelsen i artikel 87, stk. 3, litra b), m(cid:229) det konstateres, at stłtten ikke har til form(cid:229)l at fremme virkeliggłrelsen af et vigtigt projekt af f(cid:230)lleseurop(cid:230)isk interesse eller at afhj(cid:230)lpe en alvorlig forstyrrelse i Italiens łkonomi. (45) Desuden er stłtten hverken beregnet p(cid:229) eller egnet til at fremme og virkeliggłre de m(cid:229)ls(cid:230)tninger, som er n(cid:230)vnt i traktatens artikel 87, stk. 3, litra d). (46) litra c), kan I henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, stłtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller łkonomiske regioner betragtes som forenelig med f(cid:230)llesmarkedet, n(cid:229)r den ikke (cid:230)ndrer F(cid:230)llesskabets sam- handels- og konkurrencevilk(cid:229)r p(cid:229) en m(cid:229)de, der strider mod den f(cid:230)lles interesse. Det er derfor nłdvendigt at vur- Foranstaltning 1 og 2 (cid:151) Stłtte til gennemfłrelsen af projekter med henblik p(cid:229) en genetisk forbedring af racen samt kłbet af renracede avlshanner (47) Kommissionen understregede i sin beslutning om at ind- lede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, at den i princippet godt kunne godkende disse to foranstalt- ninger, da undersłgelsen af indholdet viste, at foranstalt- ningerne var forenelige med f(cid:230)llesmarkedet, og at de s(cid:229)ledes er omfattet af undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). (48) Som det fremg(cid:229)r af Kommissionens skrivelse til medlems- staterne nr. S 75/29416 af 19. september 1975 (19), er det nemlig Kommissionens faste praksis at godkende stłtte p(cid:229) op til 100 % af de stłtteberettigede udgifter med henblik p(cid:229) gennemfłrelsen af kunstig insemineringspro- grammer, der har en maksimal varighed p(cid:229) seks (cid:229)r, og at godkende stłtte p(cid:229) op til 40 % af udgifterne til dyrene, n(cid:229)r det g(cid:230)lder kłbet af renracede avlshanner, som er registreret i stambogerne. S(cid:229)fremt de ikke overskrider den stłttevarighed og -intensitet, der er fastlagt i ovenn(cid:230)vnte skrivelse, kan begge foranstaltninger s(cid:229)ledes principielt godt betragtes som forenelige med f(cid:230)llesmarkedet. (49) Kommissionens beslutning om alligevel at indlede pro- ceduren efter traktatens artikel 88, stk. 3, over for disse to foranstaltninger var begrundet med en alvorlig tvivl om, hvorvidt hele stłtteordningen har tilbagevirkende I bekr(cid:230)ftende fald ville en s(cid:229)dan tilbagevirkende kraft. kraft głre en eventuel godkendelse af de to foranstaltnin- ger ugyldig, og den planlagte stłtte ville v(cid:230)re en ren driftsstłtte, det vil sige stłtte uden nogen som helst varig strukturel effekt p(cid:229) sektoren som helhed, og den ville s(cid:229)ledes ikke kunne betragtes som forenelig med f(cid:230)lles- markedet. (50) Med oplysningerne i deres skrivelse af 23. oktober 1998 (20) fjernede de italienske myndigheder Kommissio- nens tvivl om de anmeldte stłtteforanstaltningers even- tuelle tilbagevirkende kraft, da de udelukkede muligheden for, at der ville blive udbetalt stłtte til udgifter, som var afholdt, fłr de potentielle stłttemodtagere havde opn(cid:229)et behłrig ret til stłtten. De lovede desuden at anmelde afgłrelsen om gennemfłrelsesperiodens (cid:230)ndring til Kom- missionen. (18) Se Domstolens dom af 13. 7. 1988 i sag 102/87, Den Franske Republik/ Kommissionen for De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskaber, Sml. 1988, s. 4067. (19) Forslag til hensigtsm(cid:230)ssige foranstaltninger i forbindelse med den stłtte, medlemsstaterne yder til avlssektoren og produkterne fra husdyravl. (20) Se betragtning 27. L 98/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 4. 2000 (51) Begge foranstaltninger kan derfor betragtes som forene- lige med f(cid:230)llesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). ner, som foranstaltning 3 i den p(cid:229)g(cid:230)ldende stłtteordning drejer sig om. Foranstaltning 3 (cid:151) Stłtte til bevarelsen indtil fłrste k(cid:230)lvning af de avlskłer, som opfylder bestemte betingelser (52) Den stłtte, der er taget hłjde for i en tager Stłtten foranstaltning 3, best(cid:229)r i en pr(cid:230)mie til bevarelsen indtil fłrste k(cid:230)lvning af kłer af Chianina-racen, som opfylder bestemte betingel- ser. engangspr(cid:230)mie form af (350 000 ITL) pr. dyreenhed og bevilges ud fra produk- tionsenheden, hvorfor den principielt er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet. Ligesom det er tilf(cid:230)ldet med stłtte, der er baseret p(cid:229) den producerede eller markedsfłrte m(cid:230)ngde, p(cid:229) produktets pris eller p(cid:229) produktionsfaciliteterne (dyre- foder osv. ), betragtes denne type stłtte nemlig som drifts- stłtte (21), det vil sige stłtte, der udelukkende giver stłtte- modtagerne en midlertidig łkonomisk fordel. Stłtten har ganske enkelt til form(cid:229)l at mindske stłttemodtagernes produktionsudgifter i den periode, stłtten bliver bevilget, s(cid:229) de driftsudgifter, de normalt skal afholde til virksomhe- dens daglige drift, bliver mindre. En s(cid:229)dan stłtte har ikke nogen strukturel effekt p(cid:229) sektorens udvikling, og den kan bestemt fremme ikke betragtes som egnet udviklingen af visse erhvervsgrene eller łkonomiske regioner. Udbetalingen af denne stłtte risikerer desuden at gribe ind i de mekanismer, der er oprettet med den f(cid:230)lles markedsordning i forbindelse med den f(cid:230)lles land- brugspolitik, og at g(cid:229) ud over de producenter, som ikke modtager en s(cid:229)dan stłtte. til at (53) Der tages dog hłjde for en undtagelse fra de strenge for- bud mod at bevilge denne stłtte i Kommissionens skri- velse til medlemsstaterne nr. S 75/29416, der er n(cid:230)vnt i betragtning 48, og hvori der gives tilladelse til at bevilge en stłtte p(cid:229) 30 % til bevarelsen af renracede avlshanner, s(cid:229)fremt der er s(cid:230)rlige (cid:229)rsager, som głr en s(cid:229)dan und- tagelse berettiget, navnlig (cid:229)rsager af regional karakter (22). (54) Undtagelsen g(cid:230)lder udtrykkeligt for udbetalingen af stłtte til bevarelsen af renracede avlshanner og ikke til avlshun- (21) Se fodnote 4. (22) Se stłtteforanstaltning N 490/96, N 636/97 og N 573/98. Til trods herfor kunne man h(cid:230)vde, at undtagelsen ligele- des kunne g(cid:230)lde for avslhunner, hvilket ville v(cid:230)re i tr(cid:229)d med den praksis, Kommissionen har fulgt i andre tilf(cid:230)lde. Det skal dog understreges, at der er tale om en undtagelse fra det strenge forbud mod bevillingen af stłtte baseret p(cid:229) produktionsenheder, som pr. definition er driftsstłtte. Denne undtagelse skal derfor fortolkes restriktivt. Grun- den til de forskellige indfaldsvinkler er, at de to typer stłtte er af helt forskellig karakter. Opdr(cid:230)t af avlshanner af hłj kvalitet spiller en meget vigtig rolle i den genetiske udviklingsproces, da det bidrager til den kvalitative for- bedring af hele den zootekniske sektor. Beslutningen om at anvende hanner af hłj kvalitet, der er registreret i racens stambłger, som avlshanner udelukker dog mulig- heden for at opdr(cid:230)tte disse dyr til den mere rentable kłd- produktion. N(cid:229)r opdr(cid:230)tterne beslutter at anvende en han til avl i stedet for kłdproduktion, v(cid:230)lger de s(cid:229)ledes en kostbar og risikofyldt investering, der, hvis den b(cid:230)rer frugt, kun vil b(cid:230)re frugt p(cid:229) langt sigt. Bevarelsen af avls- tyre er forbundet med store udgifter, som ikke kompense- res af indtjeningen fra salget af deres kłd, idet prisen p(cid:229) dette s(cid:230)dvanligvis er meget lav. For at begr(cid:230)nse udgif- terne mest muligt anvender opdr(cid:230)tterne som regel det mindst mulige antal tyre i l(cid:230)ngst mulig tid. P(cid:229) langt sigt vil dette uundg(cid:229)eligt medfłre en generel forringelse af bestandenes genmateriale. Ved at indfłre en undtagelse for den slags hanner har Kommissionen taget hłjde for alle disse aspekter, og Kommissionen var af den opfattel- se, at den fordrejende effekt af en stłtteforanstaltning, der var baseret p(cid:229) produktionsenheder, blev mere end opvejet af en s(cid:229)dan foranstaltnings gavnlige effekt p(cid:229) den struktu- relle udvikling i den zootekniske sektor. (55) Et s(cid:229)dant r(cid:230)sonnement g(cid:230)lder ikke i samme grad for avlshunner. N(cid:229)r det g(cid:230)lder avlshunner, behłver opdr(cid:230)t- terne nemlig ikke at v(cid:230)lge mellem to forskellige funktio- ner, der udelukker hinanden, for den samme hun kan anvendes (cid:151) og bliver almindeligvis anvendt (cid:151) fłrst til avlsform(cid:229)l og herefter til m(cid:230)lke- og kłdproduktion, uden at der sker nogen v(cid:230)rdiforringelse. I dette tilf(cid:230)lde ville bevillingen af en pr(cid:230)mie pr. dyreenhed med henblik p(cid:229) at d(cid:230)kke bevarelsesomkostningerne ganske enkelt udgłre en stłtte med det form(cid:229)l at mindske opdr(cid:230)tternes almin- delige driftsudgifter i forbindelse med deres virksomhed. En s(cid:229)dan pr(cid:230)mie ville s(cid:229)ledes falde ind under definitionen p(cid:229) i betragtning 52, ikke er forenelig med f(cid:230)llesmarkedet og traktatens derfor artikel 87, stk. 3, litra c). Dette er en forklaring p(cid:229), hvor- for den i betragtning 53 n(cid:230)vnte undtagelse udelukkende g(cid:230)lder for avlshanner, og hvorfor den i mods(cid:230)tning til andre tilf(cid:230)lde skal fortolkes restriktivt og ikke ogs(cid:229) kan g(cid:230)lde for avlshunner. Pr(cid:230)mien til avlshunner af Chiani- na-racen er derfor omfattet af det generelle forbud mod driftsstłtte, som af de i betragtning 52 n(cid:230)vnte (cid:229)rsager pr. definition er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet og ikke er omfattet af undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). ikke er omfattet af undtagelsen i driftsstłtte, som det forklaret blev der, 19. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 98/9 (56) De italienske myndigheder bestred Kommissionens for- tolkning af den p(cid:229)g(cid:230)ldende stłtte, der defineres som en stłtte til dyrenes bevarelse, s(cid:229)dan som det fremg(cid:229)r af ovenst(cid:229)ende beskrivelse. Myndighederne understreger, at stłtten snarere skal ses som et incitament, der tager sigte p(cid:229) at f(cid:229) producenterne til at v(cid:230)lge at opdr(cid:230)tte hunner til avl i stedet for kłdproduktion. Det skal i den forbindelse understreges, at s(cid:229)vel produktionsretningen som ind- komststłtten er en af de f(cid:230)lles markedsordningers opga- ver og form(cid:229)l, og som Domstolen har sl(cid:229)et fast gentagne gange, udgłr disse markedsordninger nogle komplette og udtłmmende systemer, der ikke głr det muligt for med- lemsstaterne at vedtage nogen som helst bestemmelse, som afviger fra disse systemer eller g(cid:229)r ud over deres effektivitet (23). I łvrigt vil enhver stłtte, der griber ind i de f(cid:230)lles markedsordningsmekanismer, automatisk ude- lukke en anvendelse af undtagelserne i traktatens artikel 87, stk. 3. Anvendelse af forordning (E(cid:216)F) nr. 2078/92 (57) I henhold til de g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabskriterier kunne de italienske myndigheder have nydt godt af en undtagelse fra ovenn(cid:230)vnte forbud, hvis stłtten skulle tildeles dyr fra en udryddelsestruet race. Stłtten ville i s(cid:229) fald falde ind under anvendelsesomr(cid:229)det i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2078/92 af 30. juni 1992 om miljłvenlige produktions- metoder i landbruget samt om naturpleje (24). Beskyttel- sen af truede racer er nemlig en af de aktioner, der kan bidrage til, at forordningens m(cid:229)ls(cid:230)tninger n(cid:229)s, det vil sige en beskyttelse og forbedring af den genetiske diversitet. Den slags foranstaltninger er derfor berettiget til F(cid:230)lles- skabets medfinansiering eller til at modtage statsstłtte i medfłr af artikel 10 i samme forordning, der giver med- lemsstaterne tilladelse til at vedtage supplerende stłttefor- anstaltninger, hvis betingelser eller regler for ydelse afvi- ger fra de i forordningen fastsatte, eller hvis belłb over- stiger de heri forudsat at foranstaltnin- gerne tr(cid:230)ffes i overensstemmelse med m(cid:229)lene i denne forordning og med traktatens artikel 87, 88 og 89. fastsatte lofter, (58) Foreneligheden med n(cid:230)vnte forordnings m(cid:229)ls(cid:230)tninger skal vurderes ud fra F(cid:230)llesskabets kriterier for udryddel- sestruede racer med henblik p(cid:229) bevillingen af med- finansiering. forbindelse med forordning (E(cid:216)F) nr. 2078/92 betragter Kommissionen en race som udryddel- sestruet, n(cid:229)r antallet af avlshunner ligger under fłlgende gr(cid:230)nser (25): I (23) Se Domstolens dom af 18. 5. 1977, sag C-111/76, Officier van Justitie/Beert van den Hazel, Sml. 1977, s. 901. (24) EFT L 215 af 30. 7. 1992, s. 85. (25) Kommissionens dokument VI/3768/98 om programmer til beskyt- telse af den genetiske diversitet hos truede avlsdyreracer eller truede plantearter forordning (E(cid:216)F) nr. 2078/92. rammerne af inden for Tabel 2 Avlshunner pr. race Racer med stabil bestand Racer med faldende bestand Racer med stigende bestand Kv(cid:230)g Heste F(cid:229)r Svin 5 000 5 000 7 500 2 000 7 500 7 500 9 000 9 000 4 000 4 000 6 000 6 000 og n(cid:229)r det samlede antal af avlshunner, der er registreret i stambłgerne, ligger under fłlgende gr(cid:230)nser: Tabel 3 Avlshunner, der er registreret i stambłgerne Kv(cid:230)g 1 000 Heste 1 300 F(cid:229)r 2 000 Svin 600 (59) Ifłlge de italienske myndigheders tal, som er anfłrt i tabel 1, var antallet af avlshunner, som er registreret i stambłgerne, 13 gange hłjere end f(cid:230)llesskabsgr(cid:230)nsen i 1996. Selv om alle avlshunner blev registreret, og dette tal s(cid:229)ledes var repr(cid:230)sentativt for hele bestanden af avls- hunner, er tallet for 1996 under alle omst(cid:230)ndigheder dobbelt s(cid:229) hłjt som F(cid:230)llesskabets kriterium for, hvorn(cid:229)r en race kan betragtes som truet. Chianina-racen er s(cid:229)ledes ikke en udryddelsestruet race og falder ikke ind under anvendelsesomr(cid:229)det i forordning (E(cid:216)F) nr. 2078/92. (60) De italienske myndigheder bestrider ikke, at racen ikke er udryddelsestruet, men de h(cid:230)vder, at hvis den nuv(cid:230)rende tendens varer ved, og der ikke bliver truffet nogle for- anstaltninger for at bek(cid:230)mpe den, risikerer racen at blive udryddelsestruet. Myndighederne er derfor overbevist om, at Kommissionen ikke błr nłjes med at undersłge den anmeldte stłtte p(cid:229) baggrund af den g(cid:230)ldende lovgivning og de tidligere tilf(cid:230)lde, men derimod vurdere den ud fra en bredere synsvinkel i lyset af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), og betragte den p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltning om en foranstaltning, der reelt fremmer sektorens udvikling uden at (cid:230)ndre samhandelsvilk(cid:229)rene p(cid:229) en m(cid:229)de, der stri- der mod den f(cid:230)lles interesse. (61) Med hensyn til de italienske myndigheders bekymring over racens risiko for udryddelse, viser de tal, de har angivet, og som er gengivet i tabel 1, at Chianina-bestan- den er faldet med et (cid:229)rligt gennemsnit p(cid:229) cirka 2 % siden 1990, s(cid:229)dan som det blev understreget i betragtning 10. L 98/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 4. 2000 Af samme tabel fremg(cid:229)r det dog, at dette fald sker efter en periode p(cid:229) mindst 30 (cid:229)r med en hastig forłgelse af racen, hvis bestand blev n(cid:230)sten fordoblet mellem 1967 og 1990. For at underbygge deres argumenter har de ita- lienske myndigheder ligeledes fremlagt nogle progno- ser (26), der viser, at hvis den nuv(cid:230)rende tendens fort- s(cid:230)tter, vil til 10 780 enheder i 2004 (det vil sige til under de nuv(cid:230)- rende 13 635 enheder). I denne beregning tager de itali- enske myndigheder dog ikke hłjde for virkningen af de to stłtteforanstaltninger, som Kommissionen principielt allerede har godkendt, og de n(cid:230)vner heller ikke, at de angivne tal under alle omst(cid:230)ndigheder stadig ville v(cid:230)re ti gange hłjere end f(cid:230)llesskabsgr(cid:230)nsen. registrerede hunner antallet falde af (62) Med hensyn til bem(cid:230)rkningerne om Kommissionens ind- faldsvinkel ved vurderingen af foranstaltningerne skal det understreges, at artikel 87, stk. 3, litra c), udgłr en und- tagelse fra det generelle forbud mod bevillingen af stats- stłtte, der stadf(cid:230)stes i artikel 87, stk. 1. Denne undtagelse skal derfor fortolkes restriktivt og er udelukkende g(cid:230)lden- de, s(cid:229)fremt Kommissionen er fuldst(cid:230)ndigt overbevist om, at alle de heri n(cid:230)vnte kriterier er overholdt. Foranstalt- ning 1 og 2 i den anmeldte stłtteordning, der har samme form(cid:229)l som foranstaltning 3, opfylder alle de ovenn(cid:230)vnte betingelser og er s(cid:229)ledes ogs(cid:229) blevet godkendt af Kom- missionen. Driftsstłtte ligesom den, der er taget hłjde for i foranstaltning 3, opfylder pr. definition ikke betingel- serne i den omtalte artikel og kan derfor ikke godkendes. (63) De italienske myndigheder har i den forbindelse ikke fremfłrt nogen argumenter, der kan (cid:230)ndre Kommissio- nens vurdering af, at foranstaltningen udgłr en driftsstłt- tidspunkt te. N(cid:230)vnte myndigheder har ikke p(cid:229) noget fremsendt en beregning af opdr(cid:230)tternes ekstraudgifter eller indkomsttab, og de har heller ikke anfłrt, at der skulle v(cid:230)re noget proportionalt forhold mellem disse udgifter og den pr(cid:230)mie, de p(cid:229)t(cid:230)nker at udbetale. I den oprindelige anmeldelse definerede de italienske myndighe- der blot pr(cid:230)miebelłbet som »passende«. I deres skrivelse af 11. december 1998 kommer de med en generel oplys- ning om, at stłtten skulle d(cid:230)kke mindst 50 % af ovenn(cid:230)vnte »ekstraudgifter«, uden dog at give nogen yderligere detaljer. Kommissionen kan i den forbindelse blot konstatere, at de italienske myndigheders planlagte pr(cid:230)mie (180,760 EUR) til en race, der ikke utvetydigt er udryddelsestruet, er n(cid:230)sten 50 % hłjere end den pr(cid:230)mie, (E(cid:216)F) nr. 2078/92 forordning i der (120,8 EUR) til udryddelsestruede racer. fastlagt er af et diskriminerende stłttesystem i forbindelse med reformen af den f(cid:230)lles landbrugspolitik i 1992), af meget almen karakter. I disse argumenter beskrives en situation med strukturel svaghed i den zootekniske sektor p(cid:229) landsplan og p(cid:229) regionalt plan, og de italienske myndig- heder kan ikke anvende denne situation som en rimelig begrundelse for bevillingen af en stłtte, hvis gavnlige virkning p(cid:229) sektoren som helhed de ikke har kunnet p(cid:229)vise, ligesom de heller ikke har kunnet p(cid:229)vise, at der ikke vil ske en forvridning over for de opdr(cid:230)ttere, der har de samme vanskelige leve- og arbejdsbetingelser, og som er tvunget til at overleve udelukkende ved hj(cid:230)lp af deres egne midler og egne evner. (65) Endelig begrunder de italienske myndigheder stłttebevil- lingen ved at henvise til en tilsvarende stłtte, som Kom- missionen har godkendt i forbindelse med det integrerede (cid:229)rene Middelhavsprogram for 1988-1992. Kommissionen havde dengang godkendt et bidrag p(cid:229) 190/200 ECU pr. dyreenhed til et vist antal lokale racer, herunder Chianina-racen. Ifłlge de italienske myndigheder er der ingen grund til at lade en anden ind- faldsvinkel g(cid:230)lde i det foreliggende tilf(cid:230)lde. regionen Toscana i (66) Det skal i den forbindelse understreges, at retsgrundlaget for Kommissionens godkendelse af ovenn(cid:230)vnte stłtte var en s(cid:230)rlig forordning (27) om oprettelsen af et specifikt medfinansieringsprogram til fordel for specifikke regioner i forbindelse med den f(cid:230)lles landbrugspolitik og ikke EF- traktatens artikel 87, 88 og 89 om konkurrencebestem- melserne. Den p(cid:229)g(cid:230)ldende stłtteforanstaltning blev til geng(cid:230)ld anmeldt til Kommissionen i medfłr af EF-trakta- tens artikel 88, stk. 3, og Kommissionen skal derfor ude- lukkende vurdere den ud fra traktatens artikel 87, 88 og 89. Det betyder, at stłtten kun vil kunne godkendes, s(cid:229)fremt den er forenelig med f(cid:230)llesmarkedet i henhold til ovenn(cid:230)vnte artikler og ikke p(cid:229) baggrund af andre bestemmelser, som ikke er g(cid:230)ldende i det foreliggende til- f(cid:230)lde. VI. Konklusioner (64) Desuden er de łkonomiske argumenter, der fremfłres som bevis for Chianina-opdr(cid:230)tternes vanskeligheder og som begrundelse for stłtteudbetalingen (den zootekniske sektors generelle svaghed p(cid:229) landsplan, strukturelle betin- gelser i kv(cid:230)gbrugene, miljłfaktorer, manglende stordrifts- fordele, manglende kvalitetssikringssystemer og strategier for salgsfremme af kłdet fra Chianina-racen, eksistensen (67) Det fremg(cid:229)r af ovenst(cid:229)ende betragtninger, at foranstalt- ning 1 og 2 i den anmeldte stłtteordning kan betragtes som forenelige med f(cid:230)llesmarkedet i henhold til trakta- tens artikel 87, stk. 3, litra c), da de italienske myndighe- der har fjernet den tvivl om deres tilbagevirkende kraft, der fik Kommissionen til at indlede proceduren efter trak- tatens artikel 88, stk. 3, over for disse foranstaltninger. De italienske myndigheder skal anmelde afgłrelsen om en (cid:230)ndring af programmets gennemfłrelse til Kommis- sionen. (26) De italienske myndigheders skrivelse af 11. 12. 1998 (se betragt- (27) R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2088/85 af 23. 7. 1985 om de integre- ning 29). rede Middelhavsprogrammer, EFT L 197 af 27. 7. 1985, s. 1. 19. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 98/11 (68) Foranstaltning 3 i den anmeldte stłtteordning er uforene- lig med f(cid:230)llesmarkedet og er derfor ikke omfattet af nogen af undtagelserne i traktatens artikel 87, stk. 1 (cid:151) VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Artikel 1 3. Efter den i artikel 3 omhandlede (cid:230)ndring af gennemfłrel- sesperioden for at undg(cid:229) en udbetaling med tilbagevirkende kraft er stłtten i form af et tilskud p(cid:229) 40 % af investerings- udgifterne til kłbet af avlstyre af Chianina-racen, som er regi- streret i en stambog, forenelig med f(cid:230)llesmarkedet. Artikel 2 Italien m(cid:229) ikke gennemfłre den i artikel 1, stk. 1, omhandlede stłtte. 1. Den pr(cid:230)mie p(cid:229) 350 000 ITL pr. dyreenhed (cirka 175 EUR), der ydes til opdr(cid:230)t indtil fłrste k(cid:230)lvning af voksne kłer af Chianina-racen, som: Artikel 3 a) er fłdt i et kv(cid:230)gbrug, der er registreret i en stambog b) selv er registreret i en stambog Italien skal (cid:230)ndre gennemfłrelsesperioden for de i artikel 1, stk. 2 og 3, omhandlede stłtteforanstaltninger, s(cid:229) der ikke udbetales stłtte til udgifter, som er afholdt fłr datoen for stłt- tens anmeldelse til Kommissionen. c) k(cid:230)lvede fłrste gang i et kv(cid:230)gbrug registreret i samme stambog Artikel 4 er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet. Efter den i artikel 3 omhandlede (cid:230)ndring af gennemfłrel- 2. sesperioden for at undg(cid:229) en udbetaling med tilbagevirkende kraft er stłtten til gennemfłrelsen af et kunstig inseminerings- program, hvor fłlgende pilotaktioner finansieres: a) inds(cid:230)tning af fostre med et meget stort genetisk potentiale (udtagelse af (cid:230)g fra fem m(cid:229)neder gamle kvier og in vitro- befrugtning med s(cid:230)d fra de bedste avlstyre) b) inds(cid:230)tning af de befrugtede (cid:230)g i avlskłerne forenelig med f(cid:230)llesmarkedet. Italien underretter senest to m(cid:229)neder efter meddelelsen af n(cid:230)rv(cid:230)rende beslutning Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet med henblik p(cid:229) at efterkomme bestemmelserne. Artikel 5 Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik. Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 10. november 1999. P(cid:229) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen


title: Acord interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț între Comunitatea Europeană, Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Turkmenistan, pe de altă parte

eurovoc_concepts:
Turkmenistan
cooperation policy
interim agreement (EU)
trade agreement (EU)

formats: html pdfa1a print


title: Uredba Komisije (ES) št. 2385/1999 z dne 10. novembra 1999 o spremembi prilog I, II in III k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvoraBesedilo velja za EGP

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
foodstuffs legislation
veterinary drug
waste

formats: html pdf print

text: 468 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 31999R2385 L 288/14 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 11. 11. 1999 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2385/1999 z dne 10. novembra 1999 o spremembi prilog I, II in III k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora (Besedilo velja za EGP) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 z dne 26. junija 1990 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora (1), kakor je bila št. 1943/ nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) 1999 (2), ter zlasti členov 6 in 8 Uredbe, (1) (2) (3) (4) je treba v skladu z Uredbo (EGS) št. 2377/90 ker postopno določiti najvišje dovoljene vrednosti ostankov za vse farmakološko aktivne snovi, ki se uporabljajo v Skupnosti v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, namenjenih živalim za proizvodnjo živil; ker je treba najvišje dovoljene vrednosti ostankov dolo- čiti šele potem, ko se v okviru Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini preučijo vsi ustrezni podatki o varnosti ostankov zadevnih snovi za potroš- nike živil živalskega izvora in vplivu ostankov na indu- strijsko predelavo živil; ker je treba pri določanju najvišjih dovoljenih količin za ostanke zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora določiti živalske vrste, v katerih so lahko ostanki prisotni, mejne vrednosti, do katerih so lahko prisotni v vsakem zadevnem mesnem tkivu, pridobljenem iz zdravljene živali (ciljno tkivo), in naravo ostanka, ki je pomemben za spremljanje ostankov (marker ostanek); ker je za nadzor ostankov, kakor je določeno v ustrezni zakonodaji Skupnosti, običajno treba določiti najvišje dovoljene vrednosti ostankov za ciljna tkiva jeter ali ledvic; ker pa se jetra in ledvice pogosto odstranijo iz klavnih trupov, namenjenih za mednarodno trgovino, je torej treba vedno določiti najvišje dovoljene vrednosti ostankov tudi za mišična ali maščobna tkiva; (5) (6) (7) (8) (9) ker je treba v primeru zdravil za uporabo v veterinarski medicini, namenjenih nesnicam, živalim v laktaciji ali čebelam delavkam, določiti tudi najvišje dovoljene vred- nosti ostankov za jajca, mleko ali med; ker je treba v Prilogo I k Uredbi vnesti flubendazol in florfenikol; (EGS) št. 2377/90 ker je treba v Prilogo II k Uredbi (EGS) št. 2377/90 vnesti strychni semen, ruta graveolens, ruscus aculeatus, lauri fructus, lauri folii aetheroleum, juniperi fructus, hippocastani semen in capsici fructus acer; ker je treba zato, da se omogoči končanje znanstvenih študij, v Prilogo III k Uredbi (EGS) št. 2377/90 vnesti foksim; ker je treba do začetka veljavnosti te uredbe dopustiti rok 60 dni, da lahko države članice dovoljenja za promet z zadevnimi zdravili za uporabo v veterinarski medicini, ki skladu z Direktivo Sveta 81/851/EGS (3), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo prilagodijo določbam te uredbe; 93/40/EGS (4), so bila potrebi izdana po v (10) ker so ukrepi, predvideni v tej uredbi, v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v vete- rinarski medicini, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Priloge I, II in III k Uredbi (EGS) št. 2377/90 se spremenijo, kakor je določeno v Prilogi k tej uredbi. Člen 2 Ta uredba začne veljati 60. dan po objavi v Uradnem listu Evrop- skih skupnosti. (1) UL L 224, 18. 8. 1990, str. 1. (2) UL L 241, 11. 9. 1999, str. 9. (3) UL L 317, 6. 11. 1981, str. 1. (4) UL L 214, 24. 8. 1993, str. 31. 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 469 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 10. novembra 1999 Za Komisijo Erkki LIIKANEN Član Komisije PRILOGA A. Priloga I k Uredbi (EGS) št. 2377/90 se spremeni: 1. Učinkovine proti infekcijam 1. 2 Antibiotiki 1. 2. 5 Florfenikol in sorodne spojine Farmakološko aktivna snov Marker ostanek Živalska vrsta MRL Ciljna tkiva Druge določbe „Florfenikol Vsota florfenikola in njegovih metabolitov, ki se merijo kot florfenikol-amin Piščanci 2. Učinkovine proti parazitom 2. 1 Učinkovine, ki delujejo proti endoparazitom 2. 1. 3 Benzimidazoli in probenzimidazoli 100 µg/kg Mišice 200 µg/kg Koža in maščoba Jetra 2 500 µg/kg 750 µg/kg Ledvice Se ne uporablja za živali, ki nesejo jajca za prehrano ljudi“ Farmakološko aktivna snov Marker ostanek Živalska vrsta MRL Ciljna tkiva Druge določbe „Flubendazol Vsota flubendazola in (2-amino 1H-benzimidazol-5-il) (4-fluo- rofenil)metanona Puran 50 µg/kg Mišice 50 µg/kg Koa in mačoba 400 µg/kg Jetra 300 µg/kg Ledvice“ 4 7 0 S L U r a d n i l i s t E v r o p s k e u n i j e B. Priloga II k Uredbi (EGS) št. 2377/90 se spremeni: 4. Snovi, ki se uporabljajo v homeopatskih zdravilih za uporabo v veterinarski medicini Farmakološko aktivna snov Živalska vrsta Druge določbe Ruta graveolens Vse vrste za proizvodnjo živil Samo za uporabo v homeopatskih zdravilih za uporabo v veteri- narski medicini, ki so pripravljeni v skladu homeopatskimi farma- kopejami, v koncentracijah, ki ne presegajo en del na tisoč. Se ne uporablja za živali, katerih mleko se uporablja za prehrano ljudi 0 3 / Z v. 2 6 6. Snovi rastlinskega izvora Farmakološko aktivna snov Živalska vrsta Druge določbe „Capsici fructus acer Hippocastani semen Juniperi fructus Lauri folii aetheroleun Lauri fructus Ruscus aculeatus Strychni semen Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Vse vrste za proizvodnjo živil Govedo, ovce, koze Samo za lokalno uporabo Samo za lokalno uporabo Samo za peroralno uporabo v odmerkih do ekvivalenta 0,1 mg strihnina/kg telesne mase“ C. Priloga III k Uredbi (EGS) št. 2377/90 se spremeni: 2. Učinkovine proti parazitom 2. 2 Učinkovine, ki delujejo proti ektoparazitom 2. 2. 4 Organofosfati Farmakološko aktivna snov Marker ostanek Živalska vrsta MRL Ciljna tkiva Druge določbe „Foksim Foksim Prašiči 20 µg/kg Mišice 700 µg/kg Koža in maščoba 20 µg/kg Jetra 20 µg/kg Ledvice Začasne MRL prenehajo veljati 1. januarja 2001“ 0 3 / Z v. 2 6 S L U r a d n i l i s t E v r o p s k e u n i j e 4 7 1