title: Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken och Ekonomiska och sociala kommittén - Handlingsplan för finansiella tjänster - Lägesrapport

eurovoc_concepts:
financial legislation
financial market
report
single market

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 11. 1999 KOM(1999)630 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA CENTRALBANKEN OCH EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN HANDLINGSPLAN FÖR FINANSIELLA TJÄNSTER LÄGESRAPPORT HANDLINGSPLAN FÖR FINANSIELLA TJÄNSTER Lägesrapport Inledning Deltagarna vid Europeiska rådets möte i Köln och Europaparlamentet har ställt sig bakom både innehållet i och det trängande behovet av handlingsplanen för finansiella tjänster. I handlingsplanen anges de åtgärder 1 som måste genomföras för att samtliga fördelar med euron skall kunna uppnås och för att säkerställa att finansmarknaderna inom EU förblir stabila och konkurrenskraftiga. Rådet uppmanade kommissionen att regelbundet rapportera om hur arbetet fortskrider och att lägga fram sin första rapport före utgången av 1999. I denna första rapport till rådet och Europaparlamentet anges vilka framsteg som gjorts under de första sex månader (fram till den 10 oktober) som gått sedan handlingsplanen antogs. Med tanke på den korta tid som gått sedan handlingsplanen antogs inriktar sig denna rapport på att redogöra för de framsteg som gjorts på lagstiftningsområdet. I en bilaga till denna rapport anges de olika åtgärderna i detalj. Lägesrapport nummer två kommer att läggas fram för Ekofin och Europaparlamentet i mitten av år 2000; den kommer att innehålla en utvärdering av integrationsprocessen inom EU:s finansiella tjänstesektor vad avser framsteg, inriktning och resultat, samt dess bidrag till tillväxt och sysselsättning inom Unionen. Mekanismer och processer Mekanismerna för att genomföra handlingsplanen är av avgörande betydelse för att den skall uppfyllas. Under de senaste sex månaderna och i enlighet med förslagen i handlingsplanen har kommissionen inrättat följande strukturer:    Policygruppen för finansiella tjänster (Financial Services Policy Group - FSPG) , som består av ekonomi- och finansministrarnas personliga representanter, har återupptagit sin roll som ett forum för att skapa enighet mellan de nationella ministerier som har till uppgift att reglera finansiella tjänster. Denna grupp har haft två sammanträden sedan handlingsplanen antogs och har bistått kommissionen med att undersöka vilka framsteg som gjorts och att ta fram denna rapport. Det har förekommit inledande informella diskussioner med företrädare för Europaparlamentet i syfte att finna vägar att på ett tidigt stadium diskutera viktiga policyfrågor med parlamentsledamöterna. Representationsorgan på EU-nivå har inkommit med förteckningar över experter som kan hjälpa kommissionen att bedöma vissa följder av de tekniska frågor som behandlas i handlingsplanen. Dessa "forumgrupper", som består av marknadsexperter, beaktar till att börja med frågor beträffande otillbörlig marknadspåverkan, modernisering på konsumentinformation för finansiella tjänster i detaljistledet samt skillnader i nationell lagstiftning som hindrar gränsöverskridande marknadsföring av finansiella tjänster. Ytterligare grupper kan komma att inrättas senare. investeringstjänstedirektivet, säkerheter, krav av Vissa framsteg har gjorts med att genomföra handlingsplanen Handlingsplanen utgör en avsevärd utmaning för alla Unionens institutioner. Den kommer att kräva ett intensivt och ihärdigt arbete om vi skall klara av att prestera I takt med den snabba förändringstakten inom de finansiella tjänstesektorerna. Under de första månaderna har framsteg gjorts. Kommissionen har redan publicerat ett Meddelande om pensionsfonder och planerar ett direktivförslag. Den har också antagit ett förslag till ett direktiv om ändring av direktivet om penningtvätt. När det gäller de institutionella marknaderna pågår 1 FINANSIELLA TJÄNSTER - Att genomföra handlingsramen för finansmarknaderna: en handlingsplan. Meddelande från kommissionen av den 11. 5. 1999, KOM(1999)232. 2 ansträngningarna inom Forumet för europeiska värdepapperskommittéer (FESCO - Forum of European Securities Commissions) för att hålla den tidsplan som anges i handlingsplanen. Kommissionen har också nyligen antagit ett Meddelande i vilken en handlingsplan för riskvilligt kapital presenteras. Kommissionen kommer att öka sina ansträngningar inom redovisningsområdet och kommer att presentera förslag som syftar till att förbättra samarbetet om reglerna inom värdepappersområdet mellan ansvariga tillsynsmyndigheter. Framstegen i arbetet med att skapa öppna och säkra icke-institutionella marknader är också tillfredsställande. I rådet och Europaparlamentet fortsätter diskussionerna om förslaget om distansförsäljning av finansiella tjänster. Arbetet med att ta fram ett lagförslag för försäkringsförmedlare går planenligt liksom arbetet med ett antal meddelanden (konsumentinformation och försäkringar) och en grönbok om distansförsäljning av finansiella tjänster. Arbetet med tillsynsregler har också gått framåt. Förslaget till direktiv om elektroniska pengar håller på att behandlas i rådet och Europaparlamentet. Översynen av reglerna om kapitalkrav för banker parallellt med Baselkommitténs arbete (G-10 Basel Committee on Banking Supervision), solvenskrav för försäkringsföretag och tillsyn av finansiella konglomerat fortskrider planenligt. En rekommendation från kommissionen om redovisning av finansiella instrument kommer att antas inom kort. Slutligen fortsätter arbetet med de vidare villkoren för den inre marknaden med inriktning på direkt beskattning. Rådets överläggningar om kommissionens förslag beträffande en minimiskatt på inkomster från sparande pågår för fullt och förhoppningen är att en politisk överenskommelse skall kunna uppnås innan årets slut. Detta gäller också, tillämpningen av en uppförandekodex på mutatis mutandis, företagsbeskattningsområdet. De första diskussionerna har varit givande, i synnerhet i den Skattepolitiska gruppen, och arbetet med beskattning av tilläggspension och finansiella tjänster i allmänhet kommer att fortsätta med prioritet under år 2000. Ett kommissionsförslag för tilläggspensioner håller redan på att förberedas. i rådets arbetsgrupp om för arbetet Ytterligare ansträngningar behövs De förväntningar som byggts upp om att framsteg kan förväntas kräver alla institutioners ihärdiga medverkan. Europaparlamentet och rådet uppmanades i handlingsplanen att göra sitt yttersta för att säkerställa att enighet snabbt uppnås om de enskilda lagstiftningsåtgärderna och om hur dessa skall genomföras. Det måste finnas ett tydligt politiskt engagemang från alla institutioner och aktörer att avsätta nödvändiga resurser om den ambitiösa tidsplanering som överenskommits skall kunna hållas. På följande områden är bristen på framsteg särskilt tydlig: (cid:1) Någon politisk överenskommelse om förslaget till direktiv om övertagandebud som skulle göra det möjligt att slutligt anta förslaget har ännu inte uppnåtts i rådet. Den största stötestenen är fortfarande behovet av att hitta en lösning som både Spanien och Förenade kungariket kan godta beträffande Gibraltars ställning i förslaget. (cid:1) Förslaget till direktiv om likvidation av banker lades fram för rådet och Europaparlamentet 1985. Bristen på framsteg beror på behovet av att hitta en lösning som både Spanien och Förenade kungariket kan godta beträffande tillämpning av likvidationsförfaranden i Gibraltar. (cid:1) Trots politiska försäkringar på högsta nivå har det gjorts få framsteg med stadgarna för Europabolag. Detta har fått konsekvenser för två andra förslag på bolagsrättsområdet (tionde bolagsrättsdirektivet och fjortonde bolagsrättsdirektivet). (cid:1) Utarbetandet av en rekommendation från kommissionen om förhandsinformation till konsumenter bör grunda sig på de framsteg branschen gjort med att utveckla bästa praxis. Problemen med fördröjningar inom branschen kommer antagligen snart att lösas. För att åstadkomma framsteg har kommissionen också inrättat en "forumgrupp" med företrädare för branschen och konsumenterna. 3 (cid:1) Kommissionens meddelanden om betalningar på den inre marknaden och bedrägerier och förfalskning i betalningssystemen kommer att läggas fram före årets utgång. Att dessa meddelanden antas med så kort varsel har administrativa förklaringar som sammanhänger med de förändringar i kommissionen som ägt rum under sommaren. Sammanfattande bedömning Handlingsplanen för finansiella tjänster har injicerat ny energi och nytt tempo i uppgiften att bygga en gemensam finansiell marknad. Det finns numera en allmän förståelse, på högsta politiska nivå, av vad som står på spel – detta är ett unikt tillfälle att leverera moderna och effektiva finansiella marknader som väl kommer att tjäna EU:s företag, sparare och placerare. Under de första sex månaderna sedan handlingsplanen skrevs under vid Europarådets möte i Köln så har påtagliga, om än blygsamma, framsteg skett inom följande områden;  ett grundarbete har utförts med att samla in särskilda initiativ för handlingsplanen samt åsikter från marknadsaktörer och andra viktiga intressegrupper (konsumenter, användare);  vad avser förhandling och antagande av lagstiftningen: Rådet och parlamentet har fördubblat sina ansträngningar att se till att framsteg görs avseende ett antal förslag av vilka några länge legat i låsta positioner. Dessa försök har inte alltid burit fortsatta ansträngningar skulle en överenskommelse kunna nås angående ett antal nyckelåtgärder såsom det 13:e bolagsrättdirektivet samt likvidation av försäkringsbolag. Ett viktigt hinder för att kunna göra politiska framsteg som leder till viktiga initiativ har varit att man inte kunnat finna en lösning för två medlemsländer (Spanien och Storbritannien) avseende en direkt eller indirekt hänvisning till Gibraltar och dess ställning i den föreslagna lagstiftningen. Så länge detta hinder kvarstår medför detta stora kostnader i arbetet med att utveckla en gemensam finansiell marknad. Det är bara att hoppas att de två berörda medlemsstaterna kan finna praktiska lösningar för att bryta dödläget frukt men med Under de kommande sex månaderna kommer kommissionen känna fortsatt skyldighet att initiera en serie viktiga åtgärder i enlighet med den tidtabell som ges i handlingsplanen (pensionsfonder, grönbok avseende direktivet för placerartjänster, modernisering av redovisningspraxis, grönbok avseende distansförsäljning). Förutom förberedelserna för speciella initiativ i handlingsplanen kommer unionen behöva förfina sin strategi I ljuset av den accelererande strukturförändringen på de finansiella marknaderna. Under de kommande månaderna kommer diskussionerna i policy-gruppen för finansiella tjänster (Financial Services Policy Group) och i andra fora inriktas på följande områden:  Värdepappershandel inom hela EU-området; en särskild ansträngning kommer att göras för att se till att emittenter får möjligheten att få tag på kapital inom hela EU-området. Detta kräver ett samlat grepp på efterfrågesidan (genomlysning av marknaden, information) och på utbudssidan (en klar och gemensam uppfattning om tillåtna aktiviteter, produkter och mellanhänder samt ett effektivt samarbete beträffande tillsynen av marknaden:  Uppkomsten av internationellt aktiva konglomerat som en byggsten I EU:s finansiella system; detta ger upphov till frågor avseende den delen av EU:s regelverk som avser tillsyn.  Exploatera de kommersiella möjligheterna i distansförsäljning av finansiella tjänster på ett sätt som effektivt säkerställer individuella konsumenters intressen. 4 BILAGA FRAMSTEG FINANSIELLA TJÄNSTER I GENOMFÖRANDET AV HANDLINGSPLANEN FÖR för finansiella I denna bilaga görs en första genomgång av hur arbetet med att genomföra de åtgärder som ingår i handlingsplanen fortskrider. Rapporteringsdatumet är den 10 oktober 1999. En stjärna ((cid:1)) innebär att åtgärden har genomförts fullständigt. Ett plustecken ((cid:2)) innebär att vissa framsteg har gjorts för att uppnå målen i handlingsplanen beträffande åtgärden i fråga. Ett minustecken (-) betecknar de åtgärder där framstegen varit otillfredsställande. tjänster (KOM(1999) 232) I tabellen sammanfattas den aktuella situationen samt presenteras kommissionens bedömning av i vilken utsträckning gemenskapens institutioner och medlemsstaterna uppnår de mål som anges i handlingsplanen. Där så är lämpligt har en kommentar lagts till i sista kolumnen, bland annat för att ange vilka åtgärder som behöver vidtas. 5 STRATEGISKT MÅL 1: EN ENDA INSTITUTIONELL MARKNAD I EU Att anskaffa kapital på EU-nivå: Åtgärd Anpassning av direktiven om prospekt genom en av eventuell lagtexten ändring Uppdatering av direktivet som om information regelbundet skall offentliggöras (82/121/EEG) Tidsram Offentlig- görande i mitten av år 2000. Antagande år 2002. Samråd inleds i mitten av år 2000. Förslag år 2001. Antagande år 2002. Aktuell situation Frågan övervägs fortfarande i kommissionen och i nära samarbete med en FESCO- arbetsgrupp. Arbete pågår i kommissionen i nära samarbete med FESE (Federation of EU Stock Exchanges) Bedömning (cid:2) (cid:2) Uppföljning Preliminära resultat från FESCO förväntas i december 1999. Kommissionens kontaktkommitté sammanträder första kvartalet år 2000. Kommissionens kontaktkommitté sammanträder våren år 2000. Samråd med FESCO och företrädare för branschen våren år 2000. (cid:2) Bedömning Åtgärd Tidsram Utkast för offentlig- görande i slutet av 1999. Aktuell situation Utkast till meddelande under utarbetande i nära samarbete med FESCO. Offentliggörande av ett meddelande från kommissionen i syfte att skilja mellan "sofistikerade" investerare och icke- institutionella investerare. Att upprätta en gemensam rättslig ram för integrerade värdepappers- och derivatmarknader: Uppföljning FESCO:s arbete bör vara slutfört i slutet av december 1999. Kommissionen antar slutligt utkast i slutet av 1999. Samråd med medlemsstaterna och företrädare för branschen första kvartalet år 2000. Branschens "Forumgrupp" avslutar sitt arbete i mars år 2000. Preliminära resultat tillgängliga från FESCO första kvartalet år 2000. Branschens "Forumgrupp" avslutar sitt arbete i mars år 2000. Preliminära resultat tillgängliga från FESCO december 1999. Arbetet fortsätter i nära samarbete med FESCO och företrädare för branschen ("Forumgruppen"). Arbetet fortsätter i nära samarbete med FESCO och företrädare för branschen ("Forumgruppen"). Grönbok om modernisering av investeringstjänste- direktivet Förslag till ett direktiv om att motverka otillbörlig marknadspåverkan. Offentlig- görande av grönbok i mitten av år 2000. Förslag i slutet av år 2000. Antagande år 2003. (cid:2) (cid:2) 6 Mot en enhetlig ekonomisk rapportering för börsnoterade företag: för möjliggöra till verkligt Åtgärd Ändring av det fjärde och sjunde bolagsrättsdirektivet att redovisning värde Meddelande kommissionen uppdatering redovisningsstrategi från om EU:s av Modernisering redovisningsreglerna fjärde bolagsrättsdirektiven och av i sjunde Kommissionens rekommendation revisionspraxis i EU om Tidsram Förslag hösten 1999. Antagande år 2001. Offentlig- görande i slutet av 1999 (i dagsläget uppskjutet till första halvåret år 2000) Förslag i slutet av år 2000. Antagande år 2002. Offentlig- görande slutet 1999. i av Aktuell situation Bedömning Uppföljning Utkast till förslag under utarbetande för senare antagande av kommissionen. Förslaget har nu skjutits upp till första kvartalet år 2000. Efter policydiskussioner i FSPG och kontaktkommittén kommer ett förslag till meddelande att diskuteras med medlemsstaterna i slutet av oktober i Kontaktkommittén för redovisningsfrågor. Dessutom förs bilaterala diskussioner med medlemsstaterna. Framsteg är beroende av att framsteg görs med meddelandet om uppdatering av EU:s redovisningsstrategi (se ovan) och följer därför planen. Efter diskussioner vid två sammanträden med Revisionskommittén har ett utkast till rekommendation utarbetats för medlemsstaterna i Kontaktkommittén för redovisningsfrågor. (cid:2) (cid:2) (cid:2) (cid:2) Antagande av kommissionen i slutet av 1999. Diskussion om förslag till meddelande i Kontaktkommittén för redovisningsfrågor den 21/22 oktober och i Rådgivande redovisningsforumet den 23 november. Diskussioner i Kontaktkommittén för redovisningsfrågor i början av år 2000. Diskussioner i Kontaktkommittén för redovisningsfrågor (21/22 oktober) och i Revisionskommittén (6/7 december ). Åtgärd Att begränsa systemrisken vid värdepapperstransaktioner: Aktuell situation Direktivet redan genomfört i Belgien, Irland och Nederländerna. Genomförande av direktivet om slutgiltig avveckling Bedömning (cid:2) Uppföljning 9 november: nästa tolknings- sammanträde med medlemsstaterna. Implementeringsdag: 11. 12. 1999. Tidsram Kommission en fortsätter granska genom- förandet i en arbets- grupp. Kommission en rapporterar till rådet i slutet av 2002. Samråd inleds hösten 1999. Förslag i slutet av år 2000. Antagande år 2003. Direktivet om ställande av säkerheter i samband med gränsöverskridande betalningar. Förberedelser inom kommissionen av preliminära diskussioner med företrädare för branschen ("Forumgruppen") som också kommer att ta hänsyn till rapporten från den s k Giovanni- gruppen angående EU:s repomarknad. (cid:2) Diskussioner med företrädare för branschen ("Forumgruppen") inleds i oktober 1999. 7 Mot ett säkert och öppet klimat för gränsöverskridande omstrukturering: Åtgärd Politisk överenskommelse om det föreslagna direktivet om övertagandebud Politisk överenskommelse om Europabolagsordningen Översyn av företagsstyrnings- metoder inom EU Ändring av det tionde bolagsrättsdirektivet Ändring av det fjortonde bolagsrättsdirektivet Tidsram av Mitten av 1999. Antagande år 2000. Mitten 1999. Antagande år 2000. Inleda översyn i början av år 2000. Förslag hösten 1999. Antagande år 2002. Förslag hösten 1999. Antagande år 2002. Aktuell situation Slutligt antagande kan ske först när en politisk överenskommelse i Gibraltar-frågan nåtts. Inga ytterligare framsteg Referensvillkor för den föreslagna översynen håller på att tas fram. Politisk överenskommelse om Europabolagsstadgan inväntas. Politisk överenskommelse om Europabolagsstadgan inväntas. Bedömning ϑϑϑϑ ϑϑϑϑ (cid:2) ϑϑϑϑ ϑϑϑϑ Uppföljning Slutligt antagande förväntas ske före slutet av 1999. Inga framsteg förväntas ske före slutet av 1999. Offentliggörande av upphandlingsvillkor för en översyn i slutet av 1999 Kommissionen ledde sammanträde med bolagsrättsexperter från medlemsstaterna den 30 september/ 1 oktober. Kommissionen ledde sammanträde med bolagsrättsexperter från medlemsstaterna den 30 september/ 1 oktober. En inre marknad som fungerar för investerare: Åtgärd Meddelande från kommissionen om fondbaserade pensionssystem Politisk överenskommelse om de föreslagna direktiven om fondföretag Direktiv om tillsyn över pensionsfonder Tidsram Offentlig- gjort den 11 maj 1999 (KOM (1999)134) Slutet av 1999. Antagande år 2000. Förslag i mitten av år 2000. Antagande år 2002. Aktuell situation Bedömning Uppföljning Förhandlingarna fortsätter i rådet. Europaparlamentet skall påbörja sin första behandling. Kommissionen håller på att färdigställa ett första utkast till direktiv för diskussion med experter från medlemsstaterna. Vid FSPG:s sammanträde i oktober diskuterades ett förslag till utkast till direktiv. (cid:1) (cid:2) (cid:2) En politisk överenskommelse bör träffas i slutet av 1999. Europaparlamentets första behandling i slutet av 1999. En första diskussion om ett utkast till direktiv med experter från medlemsstaterna den 25 november 1999. I början av 2000: diskussion med medlemsstaterna om utkast till direktiv (utkast nr 2). 8 STRATEGISKT MÅL 2: ÖPPNA OCH SÄKRA ICKE-INSTITUTIONELLA MARKNADER Åtgärd Politisk överenskommelse om ett förslag till direktiv om distansförsäljning av finansiella tjänster Tidsram I slutet av 1999. Antagande år 2000. Meddelande från kommissionen med regler för tydlig och begriplig information för köpare Rekommendation att stödja bästa praxis beträffande tillhandahållande av information (hypotekslån). Rapport från kommissionen om betydande skillnader mellan nationella bestämmelser om transaktioner mellan företag och konsumenter. Tolkningsmeddelande om friheten att tillhandahålla tjänster och det allmänna bästa på försäkringsområdet Förslag till ändring av direktivet om försäkrings- förmedlare Översyn inleds i slutet av 1999. Meddelande i mitten av 2000 Offentlig- görande i slutet av 1999. Översyn inleds hösten 1999. Läges- rapport i mitten av år 2000. Diskus- sioner med rådet och Europa- parlamentet inleds i slutet av år 2000. Offentlig- görande sommaren 1999. i av Förslag mitten 1999. Antagande år 2002. Aktuell situation Bedömning Ändrat förslag antaget av kommissionen (KOM(1999) 385, 23 juli 1999). Diskussioner med företrädare för branschen ("Forumgruppen") förbereds. Dialogen avbröts. Kommissionen försöker få igång den igen. Diskussioner med företrädare för branschen ("Forumgruppen") förbereds. Alla tjänstegrenar har godtagit utkastet. Några smärre översättningskorrigeringar att göra, men annars färdigt för antagande av kommissionen I oktober. Utkast till förslag till direktiv har utarbetats och har diskuterats av experter från medlemsstaterna i september. (cid:2) (cid:2) ϑϑϑϑ (cid:2) (cid:2) (cid:2) Meddelande från kommissionen om en gemensam marknad för betalningar Offentlig- görande sommaren 1999. Meddelandet antas av kommissionen mot slutet av 1999. ϑϑϑϑ 9 Uppföljning Tekniska diskussioner pågår i rådet i syfte att komma fram till en gemensam ståndpunkt senast i november 1999. Sammanträde med företrädare för branschen ("Forumgruppen") i oktober 1999. Rekommendation i slutet av 1999. Sammanträde med företrädare för branschen ("Forumgruppen") i oktober 1999. Samråd med företrädare för marknaden inleds år 2000. Utkast till konsultrapport hösten år 2000 för granskning med medlemsstaterna. Kommissionens antagande nära förestående. Sammanträden med experter från medlemsstaterna och med företrädare för branschen och konsumenterna kommer att fortsätta under andra halvåret 1999. Samråd med försäkringskommittén kommer att ske i början av år 2000. Förslag till direktiv sommaren år 2000. Åtgärd Kommissionens handlingsplan för att förhindra bedrägeri och förfalskning i betalningssystem Kommissionens grönbok om en strategi för elektronisk handel med finansiella tjänster Tidsram Offentlig- görande av med- delande i slutet av 1999. Offentlig- görande i mitten av år 2000. Aktuell situation Utkast till meddelande under utarbetande. Diskussioner om policyutkast fortsätter i FSPG i oktober. Bedömning ϑϑϑϑ (cid:2) Uppföljning Informellt samråd med företrädare för marknaden kommer att äga rum i november. Ett första utkast till grönbok tillgängligt i slutet av november. Samråd med berörda parter kommer att ske. 10 STRATEGISKT MÅL 3: MODERNA SUNDHETSREGLER OCH TILLSYN Åtgärd Antagande av förslaget till direktiv om likvidation av försäkringsföretag Antagande av förslaget till direktiv om likvidation av banker Antagande av förslaget till ett direktiv om elektroniska pengar Ändring av direktivet om penningtvätt Rekommendation från kommissionen om information om finansiella instrument Ändring av direktiven om kapitalkrav för banker och värdepappersföretag Tidsram Ny första behandling i Europa- parlamentet inleds år 2000. Politisk överens- kommelse så snart som möjligt. Antagande år 2001. Gemensam ståndpunkt i slutet av 1999. Antagande år 2001. Gemensam ståndpunkt hösten 1999. Antagande år 2000. Antagande av kommis- sionen den 14. 7. 99 Antagande år 2001 Meddelande i mitten av 1999 Förslag till direktiv våren 2000, beroende på hur Basel- kommitténs arbete fortskrider. Antagande år 2002. Aktuell situation Arbetet i rådets arbetsgrupp går framåt men tämligen sakta på grund av tekniska frågor. Finska ordförandeskapet mycket samarbetsvilligt. Ett möte med rådets arbetsgrupp ägde rum den 23/24 september och andra möten planeras för oktober och november. Bedömning (cid:2) Uppföljning Ett ändrat förslag bör antas av kommissionen så snart som beredningen av ärendet i rådet gör detta lämpligt (troligast I november/december) Det finska ordförandeskapet kommer att inleda diskussionerna på nytt i rådets arbetsgrupp. ϑϑϑϑ En upplösning av dödläget i rådet i Gibraltar-frågan inväntas. Det finska ordförandeskapet försöker uppnå en gemensam ståndpunkt i Ekofin-rådet den 8 november. Kommissionens förslag antaget den 14 juli 1999 (KOM(1999) 352). Ett första utbyte av åsikter ägde rum i Europaparlamentet i september. Antagande av kommissionen planerat till november 1999. Diskussionerna i Rådgivande bankrörelsekommittén har avslutats för att åstadkomma en överenskommelse om relevanta frågor och möjliga handlingsalternativ. Effekten av nya regler på värdepappersföretag håller på att undersökas. (cid:2) (cid:2) (cid:2) (cid:2) (cid:2) Andra behandling i Europaparlamentet och förväntat antagande av förslaget första kvartalet år 2000. Det finska ordförandeskapet har planerat in åtminstone 2 möten med arbetsgrupperna före utgången av 1999. Kommissionens samrådsunderlag kommer att göras tillgängligt för företrädare för branschen i slutet av oktober eller i början av november. Resultaten av samrådet kommer att bidra till att avgöra EU:s inställning till förslagen från G-10- Baselkommittén. Försäkringskommittén kommer att rådfrågas om resultaten från de tekniska diskussionerna under våren år 2000. Kommissionen kommer att dra sina slutsatser från dessa diskussioner och anta förslaget i mitten av år 2000. Ändring av solvensmarginalkraven i försäkringsdirektiven Förslag till direktiv i mitten av år 2000. Antagande år 2003. Ytterligare sammanträden om tekniska aspekter hölls den 17 juni och den 5 juli med ett uppföljande möte inplanerat till den 15 november. Arbetet går framåt i tillfredsställande takt. 11 Åtgärd Förslag om att ändra försäkringsdirektiven och investeringstjänste- direktivet för att möjliggöra informationsutbyte med tredje land Framtagning av tillsynsregler för finansiella konglomerat enligt rekommendationerna från "det gemensamma forumet" Tidsram Förslag hösten 1999. Antagande år 2001. Förslag i slutet av år 2000. Antagande år 2002. Inrättande av en rådgivande värdepappers- kommitté Förslag hösten 1999. Antagande år 2002. Aktuell situation Internt förfarande för framtagande av ett förslag från kommissionen pågår. Kommissionens tillsyns- kommittéer (Rådgivande bankrörelsekommittén, högnivåkommittén för värdepapperstillsyn och försäkringskommittén) nådde en överenskommelse om ett arbetsmandat för en grupp med tekniska experter. Gruppens första sammanträde är planerat till slutet av november. Kommissionen överväger konsekvenserna av rådets nya kommittéförfarandebeslut från juli 1999. Bedömning Uppföljning (cid:2) (cid:2) (cid:2) Antagande av ett förslag från kommissionen planeras mot slutet av 1999. Diskussioner i en av rådets arbetsgrupper kan inledas i november. Expertgruppens rekommendationer kommer att diskuteras i Rådgivande bankrörelsekommittén, högnivåkommittén för värdepapperstillsyn och försäkringskommittén. Kommissionen kommer att dra sina slutsatser från dessa diskussioner. Kommissionen kommer att ange strukturen på och innehållet i ett förslag till direktiv. 12 ALLMÄNT MÅL: RAMBETINGELSER FÖR EN OPTIMAL GEMENSAM FINANSMARKNAD Åtgärd Antagande av ett direktiv om minimiskatt på inkomster från sparande. Genomförande av uppförandekodexen för företagsbeskattning från december 1997 Översyn av beskattningen av finansiella tjänster Förslag från kommissionen om samordning av skattereglerna för kompletterande pensionsskydd Tidsram Politisk överens- kommelse i november 1999. Antagande år 2000. Granskning pågår i uppförande- kodex- gruppen. Diskussioner i Skattepolitiska gruppen. Förslag i slutet av år 2000. Antagande år 2002/3. Aktuell situation Arbetet i rådet går stadigt framåt. Det finska ordförandeskapet anstränger sig att nå framsteg. Arbetet i uppförandekodex- gruppen går enligt planerna. En preliminär analys har gjorts och diskussioner har inletts. Tekniska diskussioner har ägt rum med medlemsstaterna i en teknisk undergrupp till den Skattepolitiska gruppen. Bedömning Uppföljning (cid:2) (cid:2) (cid:2) (cid:2) En slutrapport kommer att skickas till Ekofin- mötet i november 1999. Diskussionerna kommer att fortsätta under år 2000. Ett utkast till förslag håller på att utarbetas. 13


title: PERGUNTA ESCRITA P-2286/99 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) à Comissão. Alteração da directiva comunitária relativa ao chocolate.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
confectionery product

formats: html pdf print

text: 24. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 303 E/43 obstante, o mesmo artigo estabelece igualmente que tais medidas «. nªo devem constituir um meio de discrimina(cid:231)ªo arbitrÆria, nem uma restri(cid:231)ªo dissimulada (cid:224) livre circula(cid:231)ªo de capitais (cid:133)». Para alØm disso, vÆrios ac(cid:243)rdªos do Tribunal de Justi(cid:231)a (por exemplo, no processo C-17/92) referem que os argumentos econ(cid:243)micos por si s(cid:243) nªo constituem um motivo aceitÆvel para justificar uma excep(cid:231)ªo. O simples facto de a abertura das fronteiras (cid:224) livre circula(cid:231)ªo de capitais exercer uma pressªo no sentido da alta sobre os pre(cid:231)os nªo justifica uma excep(cid:231)ªo (cid:224) liberdade de tais movimentos. Todavia, se uma grande procura de residŒncias secundÆrias numa determinada zona tiver consequŒncias sociais indesejÆveis, tais como as referidas pela Senhora Deputada, pode justificar-se a aplica(cid:231)ªo de certas restri(cid:231)ıes (cid:224) aquisi(cid:231)ªo de residŒncias secundÆrias em conformidade com os motivos previstos no Tratado CE. Tais restri(cid:231)ıes podem constar das directrizes locais e nacionais de ordenamento do territ(cid:243)rio, as quais podem limitar a constru(cid:231)ªo de residŒncias secundÆrias e a utiliza(cid:231)ªo de edif(cid:237)cios jÆ existentes para esse efeito em determinadas zonas, reservando-as para outros usos. A aplicabilidade de tais medidas foi confirmada numa declara(cid:231)ªo comum relativa (cid:224)s residŒncias secundÆrias (Declara(cid:231)ªo no 5 do Tratado de Adesªo da `ustria, da Finl(cid:226)ndia e da SuØcia) que refere que «nada no acervo comunitÆrio impede que cada Estado- -membro tome medidas nacionais, regionais ou locais respeitantes (cid:224)s residŒncias secundÆrias, desde que sejam necessÆrias em termos de ordenamento do territ(cid:243)rio e de protec(cid:231)ªo ambiental e sejam aplicÆveis sem discrimina(cid:231)ªo directa ou indirecta entre os nacionais dos Estados-membros (cid:133)». A declara(cid:231)ªo acima referida relembra que a discrimina(cid:231)ªo em rela(cid:231)ªo a nªo residentes, especialmente nacionais comunitÆrios, deve ser evitada aquando da aplica(cid:231)ªo de tais directrizes de ordenamento do territ(cid:243)rio. O recente ac(cid:243)rdªo do Tribunal de Justi(cid:231)a referido pela Senhora Deputada (Konle c. `ustria de Junho de 1999) volta a interpretar esta condi(cid:231)ªo, recordando a necessidade de respeitar a proporcio- nalidade «(cid:133), na medida em que um Estado-membro possa justificar a sua exigŒncia de autoriza(cid:231)ªo prØvia invocando um objectivo de ordenamento do territ(cid:243)rio tal como a manuten(cid:231)ªo, no interesse geral, de uma popula(cid:231)ªo permanente e de uma actividade econ(cid:243)mica aut(cid:243)noma em rela(cid:231)ªo ao sector tur(cid:237)stico em certas regiıes, a medida restritiva que constitui essa exigŒncia s(cid:243) pode ser admitida se nªo for aplicada de forma discriminat(cid:243)ria e se outros processos menos restritivos nªo permitirem atingir o mesmo resultado. » (Processo C-302/97). Por conseguinte, em resposta (cid:224) pergunta colocada pela Senhora Deputada, a Comissªo considera que um Estado-membro pode aplicar directrizes locais e nacionais de ordenamento do territ(cid:243)rio que incluam uma restri(cid:231)ªo (cid:224) aquisi(cid:231)ªo de residŒncias secundÆrias em determinadas zonas, se existir um risco claro de perturba(cid:231)ªo social. Uma restri(cid:231)ªo deste tipo tem que ser claramente nªo discriminat(cid:243)ria, isto Ø, tem que aplicar-se igualmente a residentes ou a nacionais do Estado-membro em questªo. O regime de aplica(cid:231)ªo da restri(cid:231)ªo nªo poderÆ constituir uma discrimina(cid:231)ªo (indirecta) dissimulada. Por outro lado, o regime tem que ser proporcional ao objectivo da restri(cid:231)ªo. Em conformidade com o ac(cid:243)rdªo no processo Konle c. `ustria, nªo deve recorrer-se ao regime de autoriza(cid:231)ªo prØvia quando existirem outros regimes mais adequados, tais como, por exemplo, os procedimentos de declara(cid:231)ªo. Para alØm disso, nªo devem ser aplicadas restri(cid:231)ıes quando existirem outros meios mais adequados para alcan(cid:231)ar o objectivo de proteger as necessidades em termos de residŒncia dos habitantes locais com meios financeiros modestos, tais como rendas subsidiadas ou projectos de habita(cid:231)ªo municipais. (2000/C 303 E/039) PERGUNTA ESCRITA P-2286/99 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (24 de Novembro de 1999) Objecto: Altera(cid:231)ªo da directiva comunitÆria relativa ao chocolate No final de Outubro, o Conselho aprovou a altera(cid:231)ªo da directiva comunitÆria relativa ao chocolate, que implica a redu(cid:231)ªo da norma relativa ao teor de cacau no chocolate. Assim que esta directiva entrar em vigor, os produtores de chocolate poderªo passar a utilizar matØrias-primas de substitui(cid:231)ªo do cacau mais baratas. Em 8 dos 15 Estados-membros da UE a designa(cid:231)ªo «chocolate» Ø reservada aos produtos com 25 % de componentes de cacau, 14 % de leite e sem gorduras vegetais. Esta altera(cid:231)ªo da directiva comunitÆria relativa ao chocolate causarÆ sØrios preju(cid:237)zos aos agricultores e pa(cid:237)ses produtores de cacau. AlØm disso, a directiva alterada estÆ claramente em contradi(cid:231)ªo com o Acordo internacional sobre o cacau de 1995. Segundo este acordo, todos os pa(cid:237)ses importadores de cacau (cid:129) incluindo os 15 Estados-membros da UE (cid:129) comprometiam-se a estimular o consumo de cacau. C 303 E/44 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 24. 10. 2000 Quem (Comissªo, Estados-membros, produtores de chocolate, etc. ) deu o primeiro passo para a 1. redu(cid:231)ªo da norma relativa ao teor de cacau no chocolate? Em que argumentos e/ou documentos se baseou a Comissªo para tomar a decisªo de reduzir esta 2. norma? Que Estados-membros eram partidÆrios da redu(cid:231)ªo desta norma? Que argumentos e/ou documentos 3. apresentaram eles para corroborar a sua posi(cid:231)ªo? A Comissªo efectuou algum estudo sobre as consequŒncias socioecon(cid:243)micas para os agricultores e 4. pa(cid:237)ses produtores de cacau antes de reduzir esta norma? Em caso afirmativo, quais foram os resultados desse estudo? Em caso negativo, por que razªo nªo o fez, tendo em conta as consequŒncias socioecon(cid:243)- micas de longo alcance para os agricultores e pa(cid:237)ses produtores de cacau? 5. A directiva alterada Ø compat(cid:237)vel com o Acordo internacional sobre o cacau de 1995, que visava estimular o consumo de cacau? Em caso afirmativo, que argumentos apresenta a Comissªo para corroborar a sua posi(cid:231)ªo? Resposta dada pelo ComissÆrio Liikanen em nome da Comissªo (20 de Janeiro de 2000) Em 28 de Outubro de 1999, o Conselho adoptou uma posi(cid:231)ªo comum relativa aos produtos de cacau e de chocolate. O seu objectivo consiste na simplifica(cid:231)ªo e substitui(cid:231)ªo da Directiva 73/241/CEE do Conselho, de 24 de Julho de 1973, relativa (cid:224) aproxima(cid:231)ªo das legisla(cid:231)ıes dos Estados-membros respeitantes aos produtos de cacau e de chocolate destinados (cid:224) alimenta(cid:231)ªo humana (1), para dar seguimento aos compromissos do Conselho Europeu de Edimburgo de 1992 no sentido de simplificar determinados actos legislativos no dom(cid:237)nio alimentar. A posi(cid:231)ªo comum foi adoptada por maioria qualificada. A BØlgica e os Pa(cid:237)ses Baixos votaram contra, o Luxemburgo absteve-se. Um elemento importante da posi(cid:231)ªo comum consiste na regulamenta(cid:231)ªo da questªo da utiliza(cid:231)ªo de gorduras vegetais diferentes da manteiga de cacau no fabrico do chocolate, utiliza(cid:231)ªo essa que, actual- mente, apenas Ø permitida em sete Estados-membros. O Conselho considerou que uma harmoniza(cid:231)ªo total destas matØrias era a melhor forma de assegurar a livre circula(cid:231)ªo de todos os produtos de chocolate e, consequentemente, a realiza(cid:231)ªo do mercado interno neste sector. Nesta perspectiva, previu uma disposi(cid:231)ªo que autoriza a adi(cid:231)ªo dessas gorduras aos produtos de chocolate em toda a Comunidade. Simultaneamente, a posi(cid:231)ªo comum limita bastante a utiliza(cid:231)ªo das gorduras em apre(cid:231)o, definindo-as em fun(cid:231)ªo de critØrios tØcnicos e cient(cid:237)ficos e estabelecendo uma lista que contØm seis gorduras espec(cid:237)ficas que correspondem, de facto, (cid:224)s gorduras de origem tropical. No que se refere (cid:224) rotulagem, a posi(cid:231)ªo comum prevŒ regras muito claras para garantir a informa(cid:231)ªo correcta do consumidor. ConvØm precisar que, contrariamente ao que pensa o Senhor Deputado, as gorduras nªo provenientes das semente de cacau sªo adicionadas ao chocolate como ingrediente facultativo, nªo substituindo, no entanto, as quantidades m(cid:237)nimas fixadas pela directiva para o cacau ou a manteiga de cacau. Isto resulta do no 1 do artigo 2o da posi(cid:231)ªo comum que especifica que a adi(cid:231)ªo das gorduras vegetais s(cid:243) Ø autorizado se forem respeitadas determinadas condi(cid:231)ıes e sem que seja reduzido o teor m(cid:237)nimo de manteiga de cacau ou de matØrias secas totais de cacau. Por conseguinte, caso respeite determinadas condi(cid:231)ıes, tal adi(cid:231)ªo nªo faz com que o produto assim fabricado perca a sua qualidade de «chocolate», desde que sejam obviamente respeitados todos os par(cid:226)metros aplicÆveis ao chocolate (nomeadamente o seu teor de matØrias prove- nientes das sementes de cacau). A proposta de directiva (2) nªo Ø contrÆria ao acordo internacional sobre o cacau. Por um lado, o consumo de cacau regista um aumento constante na Comunidade. Por outro lado, a proposta prevŒ regras de rotulagem destinadas a evitar que o consumidor seja induzido em erro. AliÆs, note-se que sete Estados- -membros signatÆrios do Acordo que actualmente autorizam as matØrias gordas vegetais nªo consideraram que a sua utiliza(cid:231)ªo fosse contrÆria a essas clÆusulas. No que se refere ao impacto da directiva nas economias dos pa(cid:237)ses produtores de cacau, a Comissªo realizou um estudo que permitiu concluir que nªo se registam problemas no mercado do chocolate, nªo prevendo consequŒncias negativas para as economias dos pa(cid:237)ses em desenvolvimento. No entanto, a Comissªo comprometeu-se a apresentar um relat(cid:243)rio quatro anos ap(cid:243)s a adop(cid:231)ªo da directiva. 24. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 303 E/45 A Comissªo considera que a posi(cid:231)ªo comum adoptada pelo Conselho salvaguarda todos os interesses em causa, incluindo os dos pa(cid:237)ses em desenvolvimento. Esta posi(cid:231)ªo comum satisfaz em grande medida, quanto ao conteœdo, as pretensıes manifestadas pelo Parlamento em primeira leitura. A referida posi(cid:231)ªo comum foi enviada ao Parlamento para segunda leitura. JO L 228 de 16. 8. 1973. (1) (2) COM(95) 722 final. (2000/C 303 E/040) PERGUNTA ESCRITA E-2294/99 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) ao Conselho (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Altera(cid:231)ªo da directiva comunitÆria relativa ao chocolate No final de Outubro, o Conselho aprovou a altera(cid:231)ªo da directiva comunitÆria relativa ao chocolate, que implica a redu(cid:231)ªo da norma relativa ao teor de cacau no chocolate. Assim que esta directiva entrar em vigor, os produtores de chocolate poderªo passar a utilizar matØrias-primas de substitui(cid:231)ªo do cacau mais baratas. Em 8 dos 15 Estados-membros da UE a designa(cid:231)ªo «chocolate» Ø reservada aos produtos com 25 % de componentes de cacau, 14 % de leite e sem gorduras vegetais. Esta altera(cid:231)ªo da directiva comunitÆria relativa ao chocolate causarÆ sØrios preju(cid:237)zos aos agricultores e pa(cid:237)ses produtores de cacau. AlØm disso, a directiva alterada estÆ claramente em contradi(cid:231)ªo com o Acordo internacional importadores de cacau (cid:129) incluindo os 15 Estados-membros da UE (cid:129) comprometiam-se a estimular o consumo de cacau. sobre o cacau de 1995. Segundo este acordo, todos os pa(cid:237)ses Pode o Conselho responder (cid:224)s seguintes perguntas: 1. Quem (Comissªo, Estados-membros, produtores de chocolate, etc. ) deu o primeiro passo para a redu(cid:231)ªo da norma relativa ao teor de cacau no chocolate? 2. Em que argumentos e/ou documentos se baseou o Conselho para tomar a decisªo de reduzir esta norma? 3. Que Estados-membros eram partidÆrios da redu(cid:231)ªo desta norma? Que argumentos e/ou documentos apresentaram eles para corroborar a sua posi(cid:231)ªo? 4. O Conselho efectuou algum estudo sobre as consequŒncias socioecon(cid:243)micas para os agricultores e pa(cid:237)ses produtores de cacau antes de reduzir esta norma? Em caso afirmativo, quais foram os resultados desse estudo? Em caso negativo, por que razªo nªo o fez, tendo em conta as consequŒncias socioecon(cid:243)micas de longo alcance para os agricultores e pa(cid:237)ses produtores de cacau? 5. A directiva alterada Ø compat(cid:237)vel com o Acordo internacional sobre o cacau de 1995, que visava estimular o consumo de cacau? Em caso afirmativo, que argumentos apresenta o Conselho para corroborar a sua posi(cid:231)ªo? Resposta (10/11 de Abril de 2000) Como observa(cid:231)ªo preliminar, o Conselho deseja chamar a aten(cid:231)ªo do senhor Deputado para o facto de a posi(cid:231)ªo comum que o Conselho adoptou com vista (cid:224) aprova(cid:231)ªo da directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa aos produtos de cacau e de chocolate manter, para todos os produtos em questªo, o teor m(cid:237)nimo de manteiga de cacau ou de matØria seca total de cacau previsto na Directiva 73/241/CEE actualmente em vigor. Por conseguinte, nªo se trata de reduzir o teor de cacau, como afirma o senhor Deputado, mas sim de autorizar a adi(cid:231)ªo de outras gorduras vegetais para alØm da manteiga de cacau atØ 5 % do produto acabado (ver no 1 do artigo 2o da posi(cid:231)ªo comum), uma vez que determinados Estados-membros jÆ autorizam a utiliza(cid:231)ªo dessas gorduras. O Conselho esclarece que entendeu ser conveniente reduzir as referidas gorduras vegetais a seis gorduras de origem tropical definidas, segundo critØrios tØcnicos e cient(cid:237)ficos,


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2156/99 från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen. Strukturfondernas användning i Latium.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Italy
Latium
Structural Funds
use of aid

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/11 Trots den os(cid:228)kerhet som r(cid:229)der efter beslutet om att skjuta upp rundan, anser kommissionen att f(cid:246)rhand- lingarna borde omfatta flera fr(cid:229)gor som r(cid:246)r fisket, bl. a. investeringar samt f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan handel och milj(cid:246). I st(cid:228)llet f(cid:246)r att f(cid:246)ra separata diskussioner om fr(cid:229)gor som r(cid:246)r fisket ligger det snarare i gemenskapens intresse att diskutera dessa inom ramen f(cid:246)r de allm(cid:228)nna f(cid:246)rhandlingarna om alla andra icke-jordbruksrelaterade produkter, b(cid:229)de n(cid:228)r det g(cid:228)ller marknadstilltr(cid:228)de och andra relevanta f(cid:246)rhandlingsomr(cid:229)den. tullar, bidrag, tj(cid:228)nster, Gemenskapen anser att millennierundan b(cid:246)r g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att beakta milj(cid:246)h(cid:228)nsyn och ett h(cid:229)llbart utnyttjande av resurser p(cid:229) alla WTO:s f(cid:246)rhandlingsomr(cid:229)den, inbegripet fisket. F(cid:246)r att WTO skall kunna bidra positivt till uppr(cid:228)tth(cid:229)llandet av en h(cid:229)llbar utveckling i hela v(cid:228)rlden f(cid:246)resl(cid:229)r gemenskapen att (cid:148)WTO-medlemmarna b(cid:246)r fatta beslut om att (cid:229)ta sig att senast vid slutet av den nya rundan s(cid:228)kerst(cid:228)lla tullfritt marknadstilltr(cid:228)de f(cid:246)r i huvudsak alla varor som de minst utvecklade l(cid:228)nderna exporterar(cid:148) (2). Detta skall (cid:228)ven g(cid:228)lla f(cid:246)r fiskeriprodukter. (1) (2) KOM(1999) 331 slutlig. Punkt 10 i r(cid:229)dets slutsatser av den 25 oktober 1999 om (cid:148)F(cid:246)rberedelse f(cid:246)r WTO:s tredje ministerkonferens(cid:148). (2000/C 280 E/010) SKRIFTLIG FR¯GA E-2156/99 fr(cid:229)n Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen (24 november 1999) ˜mne: Strukturfondernas anv(cid:228)ndning i Latium Reformeringen av strukturfonderna (cid:228)r ett l(cid:228)mpligt tillf(cid:228)lle f(cid:246)r Italiens regioner, s(cid:228)rskilt Latium, att genom- f(cid:246)ra en omorganisation s(cid:229) att det blir l(cid:228)ttare f(cid:246)r f(cid:246)retag i de ber(cid:246)rda omr(cid:229)dena att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till strukturfondsmedel, bland annat genom att l(cid:229)ta sig inspireras av bra tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt i andra medlems- stater. Detta bland annat med tanke p(cid:229) att man i Latium under de senaste (cid:229)ren har utnyttjat gemenskapens fonder i l(cid:229)g utstr(cid:228)ckning. Kan kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r svara p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Hur stora strukturfondsmedel har hittills anv(cid:228)nts till Latium, och hur har de anv(cid:228)nts, enligt m(cid:229)l 2, 3, 4 och 5b? 2. Finns det n(cid:229)gra unders(cid:246)kningar eller rapporter med bra exempel p(cid:229) hur andra medlemsstater har utnyttjat strukturfonderna? 3. Vad anser kommissionen generellt om hur Italien har utnyttjat strukturfonderna, och d(cid:229) i synnerhet Latium, ocks(cid:229) j(cid:228)mf(cid:246)rt med andra medlemsstater? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 januari 2000) Enligt den senaste information som de italienska myndigheterna l(cid:228)mnat ser situationen n(cid:228)r det g(cid:228)ller 1. genomf(cid:246)randet av program i Latium ut p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt (siffror per den 30 juni 1999) (1): (i procent) ¯taganden Betalningar M(cid:229)l 2 M(cid:229)l 2 M(cid:229)l 3 M(cid:229)l 4 M(cid:229)l 5b 1994(cid:129)1996 100 1997(cid:129)1999 1994(cid:129)1999 1994(cid:129)1999 1994(cid:129)1999 36 88 91 85 (1) Siffror per den 31 oktober 1999. 86 4 (1) 58 30 43 C 280 E/12 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 Kommissionen har hittills givit ut fyra skrifter som beskriver viktiga projekt som genomf(cid:246)rts med 2. st(cid:246)d fr(cid:229)n strukturfonderna (2). Andra broschyrer f(cid:246)r vissa medlemsstater h(cid:229)ller p(cid:229) att tas fram. Broschyren om F(cid:246)renade kungariket v(cid:228)ntas bli f(cid:228)rdig i slutet av 1999. Dessutom finns information om de viktigaste projekten i enskilda medlemsstater ((cid:148)success stories(cid:148)) p(cid:229) Inforegios webbplats (http://www. inforegio. cec. eu. int). 3. Som ett led i partnerskapet ser kommissionen till att g(cid:246)ra allt den kan f(cid:246)r att se till att de resurser som finns tillg(cid:228)ngliga inom strukturfonderna anv(cid:228)nds p(cid:229) b(cid:228)sta s(cid:228)tt. ˜ven om f(cid:246)rvaltningsf(cid:246)rfarandena i Italien (cid:228)r n(cid:229)got tr(cid:246)ga, m(cid:229)ste det erk(cid:228)nnas att landet har gjort omissk(cid:228)nnliga framsteg n(cid:228)r det g(cid:228)ller att genomf(cid:246)ra sina strukturprogram under senare (cid:229)r. Denna anstr(cid:228)ngning att f(cid:246)rb(cid:228)ttra situationen m(cid:229)ste emellertid uppr(cid:228)tth(cid:229)llas, s(cid:228)rskilt med h(cid:228)nsyn till den nya programperioden och de nya f(cid:246)rvaltnings- mekanismerna som bygger p(cid:229) st(cid:246)rre subsidiaritet. Det b(cid:246)r p(cid:229)pekas att n(cid:228)r det g(cid:228)ller Latium-regionens genomf(cid:246)randekapacitet ligger denna p(cid:229) genomsnittet f(cid:246)r omr(cid:229)den som inte omfattas av m(cid:229)l 1 i Italien. (1) Siffrorna h(cid:228)nf(cid:246)r sig till (cid:229)taganden och betalningar till slutmottagarna, uttryckta som en procentandel av den totala programkostnad som godk(cid:228)nts f(cid:246)r varje m(cid:229)l. (2) De omn(cid:228)mnda skrifterna (cid:228)r f(cid:246)ljande:(cid:148)Job challenge: ten innovative projects tell their stories(cid:148) ISBN 92-828-4241- X;(cid:148)Regional success stories: profiles of 36 projects in Europe(cid:148) ISBN 92-827-6539-3;(cid:148)Deutschlandreise (cid:129) Projekte der EU-Regionalforderung(cid:148) ISBN 92-828-2680-5;(cid:148)Tour de France des rØgions (cid:129) 27 projets soutenus par les Fonds structurels(cid:148) ISBN 92-828-2678-3. (2000/C 280 E/011) SKRIFTLIG FR¯GA E-2158/99 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen (24 november 1999) ˜mne: Regionalfonder St(cid:228)mmer det att generaldirektoratet f(cid:246)r regionalpolitik nyligen har avslagit den italienska regeringens 1. f(cid:246)rslag f(cid:246)r m(cid:229)l 2? 2. Om detta (cid:228)r fallet, varf(cid:246)r? Kan kommissionen bekr(cid:228)fta om de nya strukturfondskriterierna, som fastst(cid:228)lldes vid toppm(cid:246)tet i 3. Berlin och som skiljer sig fr(cid:229)n dem som g(cid:228)llde 1994(cid:129)1999, ligger till grund f(cid:246)r avslaget? Om detta (cid:228)r fallet, kan kommissionen f(cid:246)rklara vilka l(cid:228)nder som skulle gynnas respektive missgynnas 4. av de nya kriterierna? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 januari 2000) Kommissionen kunde inte godk(cid:228)nna den f(cid:246)rteckning (cid:246)ver st(cid:246)dber(cid:228)ttigade omr(cid:229)den inom ramen f(cid:246)r 1. m(cid:229)l 2 som de italienska myndigheterna l(cid:228)mnade in den 1 oktober 1999. 2. Den italienska f(cid:246)rteckningen uppfyller inte kraven i artikel 4. 4 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 1260/1999 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfonderna (1), enligt vilken de omr(cid:229)den som uppfyller (cid:148)gemenskapskrite- rierna(cid:148) i artikel 4. 5 och 4. 6 skall omfatta minst 50 % av den folkm(cid:228)ngd som omfattas av m(cid:229)l 2 i varje medlemsstat. De omr(cid:229)den som f(cid:246)resl(cid:229)s av de italienska myndigheterna omfattar endast 2,2 miljoner inv(cid:229)nare, vilket utg(cid:246)r 29,6 % av den totala befolkningen i de st(cid:246)dber(cid:228)ttigade omr(cid:229)dena


title: WRITTEN QUESTION E-2129/99 by Brigitte Langenhagen (PPE-DE) to the Commission. Fisheries policy of the European Commission in the next Millennium Round.

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
tariff negotiations

text: C 280 E/10 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 In general, the responsibility for resolving the Y2K problem within the Community as a whole lies with the individual enterprises and organisations concerned, whose progress is monitored by Member State authorities. Nevertheless, in recognition of the need for co-ordination between countries in critical services with a cross-border aspect, such as finance, telecommunications, energy, and transport, the Commission has carried out several activities. Firstly, workshops involving Community industry and public authorities have been taking place since 1997. In particular, two large workshops with infrastructure providers from all major sectors throughout the Community were organised in April 1999 and September 1999 to examine cross-border issues, especially contingency planning. The results of these workshops are posted on the Commission(cid:146)s special Y2K website at http://www. ispo. cec. be/y2keuro/y2k. htm. Secondly, since July 1999, the national Y2K co-ordinators in the Community and European economic area (EEA) countries have met on a monthly basis to share information and exchange ideas on how to address various issues associated with the problem. Specific attention has been paid to the co-ordination of contingency plans between Member States. Finally, the Commission has recently published communications (1) which provide an overview of the evolution of the situation of critical infrastructure sectors in the Community in the first, second and third quarters of 1999. (1) COM(99) 545 final COM(99) 639 final COM(99) 651 final. (2000/C 280 E/009) WRITTEN QUESTION E-2129/99 by Brigitte Langenhagen (PPE-DE) to the Commission (24 November 1999) Subject: Fisheries policy of the European Commission in the next Millennium Round What is the policy of the European Commission in the next Millennium Round regarding the Common Fisheries Policy? Having in mind that some of the contracting parties of the WTO and some NGOs criticise the Common Fisheries Policy, has the Commission planned a negotiating strategy to counterbalance this criticism? Is the Commission ready to stand and follow a strategy that points out the positive effects that the Common Fisheries Policy has in the management of the fisheries stocks and in the contribution of the economic development of some developing countries? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (11 January 2000) Notwithstanding the unsuccessful outcome of the Third WTO Ministerial Conference in Seattle as regards timing and subjects for negotiation, the Commission has performed preparatory work on a possible Community negotiating strategy for further trade liberalisation. In its communication on (cid:145)The EU approach to the WTO Millennium Round (1)(cid:146) the Commission set out a possible Community agenda for the round, which should among other things include further liberalisation or rule-making in the fields of agriculture and services, non-agricultural tariffs, investment, competition, trade facilitation, and trade and environment. Results in all areas should support and contribute to sustainable development. This comprehensive programme was endorsed by the Council in its conclusions of 25 October 1999. 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/11 the current uncertainty about the the Commission believes that the adjourned round, In spite of negotiations should cover several subjects that relate to fisheries, including tariffs, subsidies, services, investment and trade and environment. Rather than isolate discussions on fisheries, however, it is in the Community interest to deal with fisheries in the context of the negotiations of all non-agricultural products, regarding market access and other negotiating areas as appropriate. The Community believes that the Millennium Round should provide the opportunity to integrate considerations of environmental protection and sustainable utilisation of resources into all aspects of World trade organisation (WTO) negotiations, including fisheries. To ensure that the WTO contributes positively to the pursuit of sustainable development world-wide, the Community is proposing that (cid:145)WTO members should take the decision to enter into a commitment to ensure duty-free market access no later than the end of the new round for essentially all products exported by the least-developed countries(cid:146) (2). This will also apply to fishery products. (1) COM(99) 331 final. (2) Paragraph 10 of the Council conclusions of 25 October 1999 on the (cid:145)Preparation of the Third WTO Ministerial Conference(cid:146). (2000/C 280 E/010) WRITTEN QUESTION E-2156/99 by Roberta Angelilli (UEN) to the Commission (24 November 1999) Subject: Utilisation of structural funds by the Latium Regional Council Following the reform of the Structural Funds, it would be useful for regional councils in Italy (cid:129) in particular the Latium Regional Council (cid:129) to reorganise their affairs (inter alia taking the lead from examples of good practice identified in other Member States) so as to make it easier for local companies to gain access to such funding. Over recent years a low rate of utilisation of Community funds has been recorded in the Latium region. Given the above, would the Commission state: 1. whether it can supply details of the utilisation of structural funds to date by the Latium Regional Council, including the uses to which they have been put, in respect of Objectives 2, 3, 4 and 5b; 2. whether there are any studies or documents highlighting examples of good practice in the utilisation of structural funds in other Member States; 3. its general opinion of the utilisation of structural funds in Italy (in particular, in the Latium region), inter alia with reference to the situation in other Member States. Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (24 January 2000) According to the latest information available from the Italian authorities, the state of play regarding 1. the implementation of programmes in the Lazio region is as follows (figures at 30 June 1999) (1). Commitments Payments (%) Objective 2 1994-1996 100 Objective 2 1997-1999 Objective 3 1994-1999 Objective 4 1994-1999 Objective 5b 1994-1999 (1) Figures at 31 October 1999. 36 88 91 85 86 4 (1) 58 30 43


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2159/99 van Cristiana Muscardini (UEN) aan de Commissie. Bescherming van producten van oorsprong en kwaliteitsproducten.

eurovoc_concepts:
cheese
customs and traditions
food safety

text: 1. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 219 E/105 Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (12 januari 2000) De Commissie is zich volledig bewust van de problemen die het bedrijfsleven in de Gemeenschap bij de bestrijding van namaak en piraterij ondervindt. Zij kan de vraag van het geachte parlementslid echter op basis van de door haar verstrekte informatie niet precies beantwoorden. De verkoop van nagemaakte en door piraterij verkregen goederen, dat wil zeggen goederen die zonder toestemming van de houder van de op die producten rustende intellectuele eigendomsrechten zijn geproduceerd, schaadt de belangen van bonafide producenten en handelaren en misleidt de consumenten. Om deze goederen van de communautaire markt te weren, heeft de Gemeenschap een wettelijk kader ontwikkeld waarmee de intellectuele-eigendomsrechten in de Gemeenschap doeltreffend worden beschermd. Met name Verordening (EG) nr. 3295/94 van de Raad van 22 december 1994 tot vaststelling van maatregelen om het in het vrije verkeer brengen, de uitvoer, de wederuitvoer en de plaatsing onder een schorsingsregeling van nagemaakte of door piraterij verkregen goederen te verbieden (1), moet voorkomen dat nagemaakte en door piraterij verkregen goederen via de buitengrenzen de Gemeenschap binnenkomen. Op grond van deze verordening kunnen nationale douaneautoriteiten de vrijgave opschorten van goederen waarvan wordt vermoed dat zij zijn nagemaakt of door piraterij zijn verkregen terwijl de houder van het recht inbreukprocedures bij de nationale instanties aanhangig maakt. Ook heeft de Commissie in oktober 1998 het Groenboek (cid:132)Bestrijding van namaak en piraterij in de interne markt(cid:148) (2) goedgekeurd. Dit is de aanzet voor een uitgebreid raadplegingsproces waarbij alle belang- hebbende partijen zijn betrokken en waarmee een betere bestrijding van namaak en piraterij in de Gemeenschap wordt beoogd. Bovendien moet worden opgemerkt dat Egypte sinds 1 januari 2000 de Overeenkomst inzake de handels- aspecten van de intellectuele eigendom (TRIP(cid:146)s-overeenkomst) moet toepassen. Tot slot zijn er in het kader van de onderhandelingen tussen de Gemeenschap en de Middellandse- Zeelanden, waaraan Egypte deelneemt, specifieke bepalingen voorzien met het oog op een afdoende en doeltreffende bescherming van intellectuele-eigendomsrechten die aan de geldende internationale normen voldoet, met inbegrip van effectieve middelen om deze rechten af te dwingen. PB L 341 van 30. 12. 1994 zoals gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 241/1999 van de Raad, PB L 27 van 2. 2. 1999. (1) (2) COM(98) 569 def. (2000/C 219 E/134) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2159/99 van Cristiana Muscardini (NI) aan de Commissie (24 november 1999) Betreft: Bescherming van producten van oorsprong en kwaliteitsproducten Steeds vaker protesteren brancheverenigingen en producentenorganisaties tegen vermeende of bestaande voorstellen van de Commissie om de productie van typische levensmiddelen, zoals Italiaanse mozzarella of andere kaassoorten die al eeuwenlang in bepaalde landbouw- en veeteeltgebieden worden vervaardigd, te verbieden. Naar verluidt betreft dit verschijnsel ook bepaalde Franse regio(cid:146)s en leidt het ook daar tot begrijpelijke reacties van de zijde van de betrokken landbouwers. 1. Kan de Commissie zeggen of deze voorstellen formeel bestaan? Zo ja, welke soorten kaas zouden moeten verdwijnen? Wil de Commissie een lijst per lidstaat 2. opstellen? 3. Is de Commissie zich bewust van de economische en sociale schade die het verdwijnen van economische activiteiten die kenmerkend zijn voor de cultuur van vele generaties en van hele valleien en regio(cid:146)s, zou kunnen aanrichten? 4. Beseft zij dat het offensief tegen deze producten, die in vele gevallen het imago van talrijke regio(cid:146)s bepalen, betekent dat kleine bedrijven worden weggevaagd zonder dat er iets voor in de plaats komt en dat alleen de industriºle productie en de grote distributiebedrijven van een dergelijke maatregel zouden profiteren? C 219 E/106 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 1. 8. 2000 Denkt zij dat Europa door dergelijke maatregelen (cid:132)menselijk(cid:148) zal overkomen op de bevolking of 5. vreest zij dat bij het publiek daardoor nog meer het idee ontstaat van een technocratisch, koud en ver van de gevoelens van de gewone burgers verwijderd Europa dat vele tradities afbreekt en dus onmenselijk is? Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (5 januari 2000) De Commissie is niet op de hoogte van dat wat door de geachte afgevaardigde naar voren wordt gebracht. De Commissie heeft nog nooit voorgesteld om de productie van traditionele kaassoorten te verbieden. De Commissie is uitsluitend voornemens om de gezondheidsvoorschriften voor melk en melkproducten te herzien en met name de microbiologische criteria bij te stellen die op deze producten van toepassing zijn. Door de adviezen van het Wetenschappelijk ComitØ voor veterinaire maatregelen in verband met de volksgezondheid van 23 september 1999 konden de wetenschappelijke gegevens op dit gebied in internationaal verband bijeen worden gebracht. Voor de vaststelling van de microbiologische criteria voor melkproducten zal advies worden gevraagd aan het verantwoordelijke wetenschappelijke comitØ en dit advies zal als vertrekpunt kunnen dienen voor de totstandbrenging van gemoderniseerde regelgeving. De Commissie heeft de veiligheid van voedsel hoog op haar agenda staan, maar verliest daarbij niet uit het oog welke waarde voedingsproducten in gastronomisch opzicht en op voedingsgebied hebben. Sterker nog, de voorzitter van de Commissie heeft er voor het Europees Parlement op gewezen dat hij hieraan prioriteit toekent en zich bewust is van de sterke symboliek op cultureel en sociaal vlak. Wat betreft met name de bescherming van traditionele productiewijzen en typische producten dient erop gewezen te worden dat de Commissie al sinds 1992 een beleid voor de kwaliteit van landbouwproducten voert. In het kader van de tenuitvoerlegging van Verordening (EEG) nr. 2081/92 van de Raad van 14 juli 1992 inzake de bescherming van geografische aanduidingen en oorsprongsbenamingen van landbouwproducten en levensmiddelen (1) heeft de Commissie de lijst met geregistreerde benamingen en geografische aandui- dingen aangevuld. Het aantal benamingen en aanduidingen op de lijst bedraagt nu 526. Zowel op het punt van de lidstaten als op het punt van de productiemethoden blijkt uit het aantal nieuwe registraties dat er steeds meer belangstelling komt voor de bescherming van producten die typisch zijn voor een bepaalde streek of plaats. (1) PB L 208 van 24. 7. 1992. (2000/C 219 E/135) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2161/99 van Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) en Gerhard Schmid (PSE) aan de Commissie (24 november 1999) Betreft: Vergoeding van reiskosten van vertegenwoordigers van Europese partnergemeenten Indien gemeenten in verschillende Europese landen een partnerschap aangaan om onder meer de Europese gedachte uit te dragen en met elkaars gewoonten en gebruiken op diverse gebieden kennis te maken, worden regelmatig over en weer bezoeken afgelegd door vertegenwoordigers van de betreffende gemeen- ten. Indien twee gemeenten deelnemen ontvangen de vertegenwoordigers van die twee gemeenten in het huidige systeem een tegemoetkoming in hun reiskosten van 0,03 euro per kilometer indien enerzijds minstens 10 vertegenwoordigers per gemeente deelnemen en anderzijds de reisafstand tenminste 250 kilo- meter bedraagt. Bij samenwerkingsverbanden tussen mØØr dan twee gemeenten wordt eveneens de eis van minstens 10 deelnemers per gemeente gesteld. Wat is de opvatting van de Europese Commissie over de waarde van samenwerkingsverbanden tussen mØØr dan twee Europese gemeenten in relatie tot samenwerking tussen twee gemeenten? Waarom stelt de Commissie de eis van 10 deelnemers per gemeente ook indien er door meer dan twee gemeenten wordt samengewerkt? In hoeverre is de Commissie voornemens c. q. bereid om het vergoedingensysteem voor de reiskosten van vertegenwoordigers van partnergemeenten te herzien en zo ja, op welke wijze?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2135/99 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione. Ripercussioni della soppressione delle vendite esenti da imposte sull'occupazione nei negozi tax-free.

eurovoc_concepts:
directive (EU)
duty-free sale
economic consequence
economic statistics
exemption from customs duties
job cuts
retail outlet

text: 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/57 (2000/C 225 E/056) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2135/99 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione (24 novembre 1999) Oggetto: Ripercussioni della soppressione delle vendite esenti da imposte sull(cid:146)occupazione nei negozi tax-free Il 1o luglio 1999 ha segnato la fine della vendita di prodotti esenti da imposte nei cosiddetti negozi tax-free, nei quali determinati articoli, ad esempio profumi, sigarette ed alcolici, erano venduti in esenzione IVA ai passeggeri di voli internazionali. Il divieto fa seguito alla decisione del Consiglio europeo di Colonia del 3 e 4 giugno 1999 di applicare alla lettera l(cid:146)articolo duodecies della sesta direttiva IVA 77/388/CEE (1) del Consiglio che autorizzava le vendite in esenzione fiscale all(cid:146)interno della Comunit(cid:224) fino al 30 giugno 1999. Per diversi motivi, l(cid:146)abolizione dei negozi in esenzione fiscale ha suscitato molte resistenze. Uno di essi riguardava gli effetti negativi del provvedimento sull(cid:146)occupazione. La Commissione e il Consiglio hanno sempre argomentato che il divieto sulle vendite in esenzione fiscale non avrebbe portato alla perdita di posti di lavoro. Dal settore dei negozi tax-free si odono per(cid:242) voci di diverso parere. Le vendite negli Sky Shops dell(cid:146)aeroporto di Bruxelles sono diminuite di un quarto dal 30 giugno 1999 e la direzione si Ł vista costretta a sopprimere sessanta posti di lavoro a tempo pieno. Quanti erano nell(cid:146)Unione europea i posti di 1. 1o gennaio 1999? lavoro a tempo pieno nei negozi tax-free il Quanti erano nell(cid:146)Unione europea i posti di 2. 1o giugno 1999? lavoro a tempo pieno nei negozi tax-free il 3. Quanti erano nell(cid:146)Unione europea i posti di lavoro a tempo pieno nei negozi tax-free il 1o luglio 1999? Quanti erano nell(cid:146)Unione europea i posti di 4. 1o ottobre 1999? lavoro a tempo pieno nei negozi tax-free il Sulla base delle risposte fornite alle domande 1. (cid:129) 4. , riconosce la Commissione che nell(cid:146)Unione 5. europea il numero di posti di lavoro a tempo pieno nei negozi tax-free Ł diminuito? Non ritiene la Commissione che la perdita di posti di 6. lavoro in parola sia da imputare alla soppressione delle vendite in esenzione fiscale nell(cid:146)Unione europea? a) In caso affermativo, Ł disposta la Commissione a rivedere il divieto sulla vendite in esenzione fiscale? b) In caso contrario, a cosa imputa la Commissione la perdita di posti di lavoro nel settore dei negozi tax-free? (1) GU L 145 del 13. 6. 1977, pag. 1. Risposta data dal sig. Bolkestein a nome della Commissione (6 gennaio 2000) La Commissione ha sempre convenuto che l(cid:146)abolizione delle vendite esenti da dazio per i viaggiatori all(cid:146)interno della Comunit(cid:224) poteva avere ripercussioni sull(cid:146)occupazione. Per tale motivo nel 1995 essa ha consentito, di concerto con il Consiglio, di concedere un periodo transitorio per la graduale applicazione delle disposizioni in materia. Piø di recente, nella sua comunicazione al Consiglio relativa agli aspetti occupazionali della decisione di sopprimere le vendite esenti da imposte e dazi per i viaggiatori all(cid:146)interno della Comunit(cid:224) (1), la Commissione ha ribadito che l(cid:146)abolizione di tali vendite avrebbe potuto avere conseguenze sull(cid:146)occupa- zione. La Commissione riteneva che tali conseguenze sarebbero state limitate nel tempo e specifiche in termini sia di localit(cid:224) che di settori colpiti, indicando il settore marittimo come quello potenzialmente piø a rischio. Questo risultato Ł stato confermato da stime effettuate dagli Stati membri sulle prevedibili conseguenze occupazionali dell(cid:146)applicazione della decisione del Consiglio intesa ad abolire le vendite esenti da dazio all(cid:146)interno della Comunit(cid:224). Dall(cid:146)analisi della Commissione risultava tuttavia che, a medio termine, la ridistribuzione dei redditi e delle vendite avrebbe potuto addirittura portare a una creazione netta di posti di lavoro. C 225 E/58 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 La Commissione non possiede le informazioni richieste sul numero delle persone occupate nei negozi «duty-free», in quanto i dati statistici di cui dispone riguardano soltanto l(cid:146)occupazione nell(cid:146)intero settore del commercio al dettaglio (2). la Commissione si Ł basata sulle stime dell(cid:146)industria riguardanti i posti di lavoro interessati dall(cid:146)abolizione delle vendite esenti da dazio (3). Dalle stime non emergono tuttavia i dati sull(cid:146)occupazione nei negozi «duty-free». In tale analisi degli aspetti occupazionali della decisione del Consiglio, Per quanto riguarda l(cid:146)impatto occupazionale dell(cid:146)abolizione delle vendite di cui sopra, la Commissione rinvia l(cid:146)onorevole parlamentare alla risposta data all(cid:146)interrogazione scritta E-1999/99 del sig. Davies (4) (1) COM(1999) 65. (2) «La vendita al dettaglio nell(cid:146)Area economica europea 1997, Lussemburgo 1998» della Commissione europea (Ufficio statistico delle Comunit(cid:224) europee, DG XXI). (3) Cfr. punto 5 della comunicazione. (4) GU C 203 E del 18. 7. 2000, pag. 109. (2000/C 225 E/057) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2141/99 di Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) alla Commissione (24 novembre 1999) Oggetto: Consultazione degli agenti del Programma AL-INVEST Il 23 settembre scorso il Comitato PVS-ALA ha approvato un nuovo quadro finanziario del programma AL-INVEST per i prossimi quattro anni. A quanto pare, gli agenti del programma non hanno potuto partecipare alle discussioni preparatorie; in concreto, la parte europea non Ł stata consultata in nessun momento e la parte latinoamericana ha tenuto con gli agenti europei una sola riunione a tal fine. Non ritiene la Commissione che sarebbe necessario stabilire un sistema di comunicazione che garantisse un avvicinamento agli interessati, onde migliorare l(cid:146)efficacia di tale programma e garantire la trasparenza dei servizi della Commissione che il Parlamento invoca? Risposta data dal sig. Patten in nome della Commissione (6 dicembre 1999) Per quanto concerne la prima parte dell(cid:146)interrogazione, la Commissione sottolinea che nulla pu(cid:242) sostituire il contatto diretto con gli operatori. A tale fine, sono state organizzate nel 1998 (Londra) e nel 1999 (Barcellona) delle riunioni conosciute sotto il nome di Connect, volte a permettere agli operatori uno scambio di opinioni con la Commissione per la durata di circa due giorni (oltre ai contatti diretti tra operatori, al fine di preparare delle proposte di incontro delle imprese, che costituiscono la funzione principale di Connect). Ciascuna di queste riunioni ha consentito di fare il punto su tutti gli aspetti tecnici, amministrativi e finanziari che costituiscono le condizioni per il successo del programma. Connect verr(cid:224) organizzato ogni anno, nel corso dell(cid:146)ultimo semestre dell(cid:146)anno civile tra il 2000 e il 2004. Inoltre avranno luogo dei contatti diretti e individuali con gli operatori, se del caso, tramite posta elettronica e posta tradizionale. Un sito web Ł altres(cid:236) operativo, di cui una parte Intranet («members only») Ł riservata agli operatori (w. w. w. al-invest. org). In ultimo, un servizio tecnico di segreteria, sostegno e consulenza destinato agli operatori sar(cid:224) mantenuto fino alla fine dell(cid:146)anno 2005. Tali misure mostrano l(cid:146)ampiezza del sistema di comunicazione attuato a vantaggio degli operatori. Per quanto riguarda le conferenze organizzate nel 1999 e direttamente legate alla fase 2 di Al-Invest, Ł necessario segnalare: operatori europei (febbraio 1999); operatori latino-americani (giugno 1999); opera- tori europei e latino-americani (ottobre 1999, Connect, Barcellona). Un solo cambiamento significativo Ł intervenuto all(cid:146)interno del calendario: la presentazione al comitato PVS-ALA della fase 2 ha avuto luogo il 23 settembre 1999, anzichØ il 14 ottobre 1999. ¨ possibile che tale cambiamento abbia sorpreso alcuni degli operatori. La ragione del cambiamento Ł semplice: agendo in questo modo, sembra possibile dal punto di vista finanziario impegnare il bilancio della fase 2 gi(cid:224) a partire dal 1999 (anzichØ il bilancio 2000, come previsto inizialemente) ed evitare cos(cid:236) qualsiasi soluzione di continuit(cid:224) tra la fase 1 e la fase 2 di Al-Invest


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2141/99 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. AL-INVEST-ohjelman toimijoiden kuuleminen.

eurovoc_concepts:
Latin America
communications systems
cooperation policy
economic cooperation
investment
small and medium-sized enterprises

text: C 225 E/58 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 Komissiolla ei ole pyydettyj(cid:228) tietoja verovapaiden myym(cid:228)l(cid:246)iden ty(cid:246)ntekij(cid:228)m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228). Syyn(cid:228) on se, ett(cid:228) tilastotietoja on saatavissa vain koko v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppa-alan ty(cid:246)llisyydest(cid:228) (2). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi tarkastellessaan neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen liittyvi(cid:228) ty(cid:246)llisyysn(cid:228)k(cid:246)kohtia komissio tukeutui toimialan arvioihin ty(cid:246)paikoista, joihin verovapaan myynnin lopettaminen vaikuttaa (3). N(cid:228)ist(cid:228) yhdistelm(cid:228)arvioista ei kuitenkaan k(cid:228)ynyt ilmi verovapaiden myym(cid:228)l(cid:246)iden ty(cid:246)llisyyslukuja. Poistamisen ty(cid:246)llisyysvaikutusten osalta komissio pyyt(cid:228)(cid:228) parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) tutustumaan herra Daviesin tekem(cid:228)(cid:228)n kysymykseen E-1999/99 (4) antamaansa vastaukseen. (1) (2) (3) (4) KOM(1999) 65. (cid:148)Retailing in the European Economic Area 1997, Luxembourg 1998(cid:148), Euroopan komissio (Euroopan yhteis(cid:246)jen tilastotoimisto, PO XXI). Katso tiedonannon 5. kohta. EYVL C 203 E, 18. 7. 2000, s. 109. (2000/C 225 E/057) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2141/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: AL-INVEST-ohjelman toimijoiden kuuleminen Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaita k(cid:228)sittelev(cid:228) komitea hyv(cid:228)ksyi 23. syyskuuta 1999 AL- INVEST-ohjelman uuden rahoituskehyksen seuraaviksi nelj(cid:228)ksi vuodeksi. Ohjelmasta vastaavat toimijat eiv(cid:228)t ole k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) kuitenkaan voineet osallistua valmisteleviin keskusteluihin; eurooppalaista osapuolta ei ole kuultu lainkaan ja latinalaisamerikkalaisella osapuolella oli vain yksi tapaaminen heid(cid:228)n kanssaan. Eik(cid:246) komissio pid(cid:228) tarpeellisena sellaisen tiedotusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n luomista, joka takaa asianomaisten osallistu- jotta kyseisen ohjelman tehokkuutta voitaisiin parantaa ja komission yksik(cid:246)iden toiminnan misen, avoimuutta lis(cid:228)t(cid:228), kuten parlamentti on vaatinut? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (6. joulukuuta 1999) Kysymyksen ensimm(cid:228)isen osan osalta komissio korostaa, ett(cid:228) mik(cid:228)(cid:228)n ei korvaa suoraa yhteydenpitoa talouden toimijoihin. T(cid:228)t(cid:228) varten on j(cid:228)rjestetty nk. Connect-kokouksia vuonna 1998 Lontoossa ja vuonna 1999 Barcelonassa. N(cid:228)iss(cid:228) kokouksissa toimijat ovat voineet vaihtaa mielipiteit(cid:228) komission kanssa noin kahden p(cid:228)iv(cid:228)n ajan (sen lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) toimijoihin ollaan suorassa yhteydess(cid:228) yritystapaamisia koskevien ehdotusten valmistelemiseksi (cid:129) kyseiset yritystapaamisethan ovat Connect-toiminnan keskeisin alue). Kussakin kokouksessa on voitu tasapainottaa kaikki tekniset, hallinnolliset ja taloudelliset tekij(cid:228)t, jotka kaikki ovat ratkaisevia ohjelman onnistumisen kannalta. Connect-kokous j(cid:228)rjestet(cid:228)(cid:228)n vuosina 2000(cid:129)2004 kunkin vuoden viimeisen nelj(cid:228)nneksen aikana. Toimijoihin pidet(cid:228)(cid:228)n tarpeen mukaan suoria ja toimijakoh- taisia yhteyksi(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)postitse ja kirjeitse. Lis(cid:228)ksi on toiminnassa www-sivu, jonka Intranet-osio ((cid:148)members only(cid:148)) on varattu toimijoille (www. al-invest. org). Tekninen sihteerist(cid:246), joka tarjoaa tuki- ja neuvontapalve- luja toimijoille, jatkaa toimintaansa vuoden 2005 loppuun. N(cid:228)ist(cid:228) toimenpiteist(cid:228) k(cid:228)y ilmi toimijoiden k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevan yhteydenpitoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n laajuus. Vuonna 1999 j(cid:228)rjestetyist(cid:228), suoraan AL-INVEST-ohjelman toiseen vaiheeseen liittyvist(cid:228) kokouksista mai- nittakoon seuraavat: eurooppalaisten toimijoiden kokous (helmikuu 1999); latinalaisamerikkalaisten toimi- joiden kokous (kes(cid:228)kuu 1999); eurooppalaisten ja latinalaisamerikkalaisten toimijoiden kokous (lokakuu 1999, Connect-kokous, Barcelona). Aikatauluun on tullut ainoastaan yksi merkitt(cid:228)v(cid:228) muutos: ohjelman toisen vaiheen esittely Aasian ja Latinalaisen Amerikan (ALA) kehitysmaita k(cid:228)sittelev(cid:228)lle komitealle tapahtui 23. syyskuuta 1999 eik(cid:228) 14. lokakuuta 1999. Saattaa olla, ett(cid:228) muutos tuli er(cid:228)ille toimijoille yll(cid:228)tyksen(cid:228). Muutoksen syy oli yksinkertainen: n(cid:228)in pystyttiin sitomaan toisen vaiheen talousarvion m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja jo vuonna 1999 eik(cid:228) vasta vuonna 2000, kuten aiemmin oli suunniteltu, ja siten v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n keskeytykset AL-INVEST-ohjelman ensimm(cid:228)isen ja toisen vaiheen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa. 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/59 Komissio on lis(cid:228)ksi saanut pyydetyss(cid:228) ajassa Espanjan nk. Coopecos-toimijoiden 20. syyskuuta 1999 pidetyn kokouksen suositukset ja aikoo joka tapauksessa huolehtia niiden asianmukaisista jatkotoimenpi- teist(cid:228). (2000/C 225 E/058) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2143/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Guido Viceconte (PPE-DE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Kastanjoiden vakavat tuhot useilla alueilla Kalabriassa Y(cid:246)l(cid:228)mp(cid:246)tilojen (cid:228)killinen laskeminen lokakuun alussa aiheutti vakavia tuhoja kastanjoille ja vaaransi vakavasti koko sadon useilla alueilla Kalabriassa, erityisesti Cicalan, Sorbo San Basilen, Gimiglianon, Carlopolin, Sersalen, Petron(cid:224)n, Petilian, Mesorarcan, San Pietro Apostolon, Serrastrettan, Decollaturan, Soveria Mannellin, Conflentin, Platanian, Fossato Serraltan, Pentonen, Pediviglianon, Colosominin, Bian- chin, Panettierin ja Tavernan kunnissa sek(cid:228) monissa muissa kunnissa. Voisiko komissio tehd(cid:228) jotain auttaakseen t(cid:228)m(cid:228)n onnettomuuden uhriksi joutuneita alueita, sill(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228) osa paikallisesta v(cid:228)est(cid:246)st(cid:228) hankkii t(cid:228)rke(cid:228)n osan toimeentulostaan ker(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228), jalostamalla ja myym(cid:228)ll(cid:228) kastanjoita? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 2000) Yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) ei komissiolle anneta valtuuksia korvata luonnonkatastrofeista aiheutuvia tulonme- netyksi(cid:228). Asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosaston osalta annetun asetuksen (ETY) N:o 4256/88 muuttamisesta 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2085/93 (1) ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehitt(cid:228)miseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta (ohjelma- kaudeksi 2000(cid:129)2006) 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/99 (2) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n ainoastaan EMOTR:n mahdollisuudesta antaa tukea luonnonkatastrofin heikent(cid:228)m(cid:228)n maatalou- den tuotantokapasiteetin palauttamiselle ja asianomaisten ennalta ehk(cid:228)isevien v(cid:228)lineiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notolle. Kansalliset tai alueelliset viranomaiset valitsevat tuet ja tekev(cid:228)t niit(cid:228) koskevat ehdotukset. Koska t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa on kyse luonnonkatastrofista, Kalabrian aluehallinnon olisi tutkittava, ovatko vahingot luon- teeltaan sellaisia, ett(cid:228) edell(cid:228) mainittujen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten perusteella olisi mahdollisuus saada tukea EMOTR:lta. Juuri t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) j(cid:228)senvaltiot pyrkiv(cid:228)t m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)(cid:228)n ohjelmakautena 2000(cid:129)2006 t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npantavat ohjelmat. K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tietojen mukaan kyseess(cid:228) olevalle tapaukselle ei suunnitella tuen my(cid:246)nt(cid:228)- mist(cid:228) EMOTR:sta. (1) (2) EYVL L 193, 31. 7. 1993. EYVL L 160, 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/059) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2153/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Ty(cid:246)olosuhteet ja kilpailutilanne Piaggion tehtaalla Italian hallitus on my(cid:246)nt(cid:228)nyt viime kuukausien aikana erityistukia moottoripy(cid:246)rien romuttamista varten. T(cid:228)m(cid:228) on johtanut siihen, ett(cid:228) moottoripy(cid:246)rien valmistajien liikevaihto on kasvanut. Samanaikaisesti


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2142/99 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Galegon kieli Ariane-ohjelmassa.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
EU programme
Spain
cultural transmission
literature
regional language
translation

text: 18. 7. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 203 E/143 (2000/C 203 E/181) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2139/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) komissiolle (18. marraskuuta 1999) Aihe: Keskiasteen oppilaitosten k(cid:228)ytt(cid:246)kustannuksiin liittyv(cid:228) mahdollinen petos Euroopan komissio hyv(cid:228)ksyi 14. joulukuuta 1993 Espanjan ty(cid:246)- ja sosiaaliministeri(cid:246)n esitt(cid:228)m(cid:228)n toiminta- ohjelman, joka oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) toteuttaa Galiciassa ja joka koski toimia opetusalan ammatillisen koulutuksen, tutkijakoulutuksen, ty(cid:246)paikkakoulutuksen ja ty(cid:246)llisyyskoulutuksen aloilla vuosina 1994(cid:129)1999. Ohjelman kokonaiskustannukset olivat 238 707 302 ecua, joista yhteis(cid:246) rahoitti 75 % ja Galician hallitus 25 % (ESR N:o 940129ES1). Galician opettajat, huolestuneina Galician hallituksen jatkuvasta julkisten oppilaitosten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen v(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) samalla kun yksityisen sektorin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja vain lis(cid:228)ttiin, havaitsivat toimintaohjelmassa k(cid:228)ytetyn petoksellisesti yhteis(cid:246)n varoja, erityisesti opetusalan ammatilliseen koulutukseen liittyviss(cid:228) toi- missa, jotka nieliv(cid:228)t suurimman osan n(cid:228)ist(cid:228) varoista vuosina 1998(cid:129)1999. Kyseiseen petokseen sis(cid:228)ltyy se, ettei Galician hallituksen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jenmukaista 25 prosentin rahoitusosuutta k(cid:228)ytetty kokonaan eik(cid:228) edes osittain kyseisten opetusalan ammatillisten oppilaitosten k(cid:228)ytt(cid:246)kustannusten kattamiseen, eik(cid:228) niist(cid:228) my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n veloitettu todellisten kustannusten mukaisesti. K(cid:228)ytt(cid:246)kustannukset (l(cid:228)mmitys, s(cid:228)hk(cid:246), vesi jne. ) veloitettiin jopa nelinkertaisina opiskelijaa kohden Euroopan sosiaalirahastosta yhteisrahoitettavista ohjel- mista. Sen lis(cid:228)ksi ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) on petos Euroopan komissiota kohtaan, oppilaitokset ovat menett(cid:228)neet huomattavan osan opetustoimiin tarvitsemistaan varoista. Aikooko komissio tutkia n(cid:228)it(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nvastaisuuksia ja vaatia Galician hallitusta t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kaikki ESR:n opetusalan ammatillisen koulutuksen ohjelmien rahoitusta koskevat velvoitteensa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (9. joulukuuta 1999) Komissio on viimeksi tarkistanut Euroopan sosiaalirahastosta my(cid:246)nnettyjen varojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) Galician autonomisella alueella touko-kes(cid:228)kuussa 1996 eli ennen arvoisan parlamentin j(cid:228)senen tarkoittamaa ajanjaksoa (1998(cid:129)1999). Tuolloin ei ilmennyt kyseisentyyppisi(cid:228) petoksia. Komissio ei ole saanut t(cid:228)st(cid:228) asiasta Espanjan viranomaisten tiedonantoa rakennepolitiikan rahoituksen ep(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nmukaisuuksista ja aiheettomasti maksettujen summien takaisinperinn(cid:228)st(cid:228) sek(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) alaa koske- van tiedotusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n perustamisesta 11. hein(cid:228)kuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1681/ 94 (1) perusteella. Parlamentin j(cid:228)senen olisi t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi syyt(cid:228) toimittaa komissiolle kaikki hallussaan olevat t(cid:228)sm(cid:228)lliset tiedot Euroopan sosiaalirahaston tuen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liittyvist(cid:228) mahdollisista ep(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nmukaisuuksista kysei- sell(cid:228) autonomisella alueella. Tietojen tarkastelun j(cid:228)lkeen voidaan mahdollisesti tehd(cid:228) uusia tarkastuksia. (1) EYVL L 178, 12. 7. 1994. (2000/C 203 E/182) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2142/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Rosa MiguØlez Ramos (PSE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Galegon kieli Ariane-ohjelmassa Euroopan komissio on valinnut Ariane-ohjelmaan 291 hanketta, joiden tarkoituksena on edist(cid:228)(cid:228) lukemista ja nykykirjallisuuden teosten levityst(cid:228) tukemalla k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ja kirja-alaa. C 203 E/144 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 18. 7. 2000 Kuinka moni n(cid:228)ist(cid:228) hankkeista kohdistuu galegon kielisiin teoksiin? Mit(cid:228) ne ovat? Kuinka paljon niille on my(cid:246)nnetty budjettivaroja? Kuinka monta galegon kielist(cid:228) teosta sai vuosina 1997 ja 1998 tukea Ariane-ohjelmasta ja mik(cid:228) oli tukea saaneiden teosten kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)? Mit(cid:228) ne olivat ja kuinka paljon varoja ne saivat? Mik(cid:228) oli koko Ariane- ohjelmalle my(cid:246)nnetty raham(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kyseisin(cid:228) vuosina? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Ariane-ohjelman yhteydess(cid:228) (ohjelmalle my(cid:246)nnetty kokonaisbudjetti oli 4,1 miljoonaa euroa) esitettiin vuonna 1999 kaksitoista hanketta, jotka liittyiv(cid:228)t erilaisten kirjallisten teosten k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)miseen (ranskasta ja englannista) galician kielelle. Yksitoista hanketta karsiutui virallisessa esikarsinnassa, sill(cid:228) ne eiv(cid:228)t t(cid:228)ytt(cid:228)neet tiettyj(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) ilmoitettuja kelpoisuuskriteereit(cid:228) (1). Yksi hanke selviytyi kyll(cid:228) komission virallisesta esikarsinnasta mutta ei lopullisesta valinnasta. Koska ohjelman k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n on varattu rajalliset talousarviom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat, riippumattomien asiantuntijoiden ryhm(cid:228) katsoo, ett(cid:228) vain kirjalli- silta ja kulttuurisilta ansioiltaan korkealuokkaisimmat hankkeet voidaan hyv(cid:228)ksy(cid:228). Kyseinen ryhm(cid:228) muo- dostuu useiden j(cid:228)senvaltioiden sek(cid:228) Euroopan vapaakauppaliiton (EFTAn) ja Euroopan talousalueen (ETA) maiden edustajista, jotka auttavat komissiota hankkeiden valinnassa. Vuonna 1998 (jolloin ohjelmalle my(cid:246)nnetty kokonaisbudjetti oli 3,3 miljoonaa ecua) ei esitetty yht(cid:228)(cid:228)n hanketta, joka olisi liittynyt teosten k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)miseen galician kielest(cid:228) tai galician kielelle. Vuonna 1997 (jolloin ohjelmalle my(cid:246)nnetty kokonaisbudjetti oli 2,3 miljoonaa ecua) esitettiin yksi hanke, joka koski ranskankielisen teoksen k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)mist(cid:228) galician kielelle. Hanke valittiin tuettavaksi. Ediciones Laiovento pyysi tukea J. P. Sartren teoksen (cid:148)Le mots(cid:148) k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)miseen galician kielelle. Kyseinen taho sai koko pyyt(cid:228)m(cid:228)ns(cid:228) tukim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n eli 2 418 ecua. (1) EYVL C 23, 28. 1. 1999. (2000/C 203 E/183) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2151/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Tutkimuksen viidenteen puiteohjelmaan kuuluvien energia-alan ohjelmien rahoitus Er(cid:228)iden suomalaisyritysten saamien tietojen mukaan komissio olisi asettunut eri kannalle kuin Euroopan parlamentti ja neuvosto mit(cid:228) tulee tutkimuksen viidennen puiteohjelman energia-alan ohjelmien rahoituk- seen. Parlamentin ja neuvoston viime joulukuussa sovitun yhteisen kannan mukaan ns. demonstraatiohankkeet nostetaan tutkimuspolitiikassa keskeiseen rooliin. Niille varattiin alustavasti 75 prosenttia rahoituksesta. Nyt kuitenkin on k(cid:228)ym(cid:228)ss(cid:228) niin, ett(cid:228) komissio kaavailee demonstraatiohankkeille mit(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) rahoitusta suhteessa muihin tutkimushankkeisiin. Onko komissio asettumassa eri kannalle kuin Euroopan parlamentti ja neuvosto suhteessa energia-alan demonstraatiohankkeiden rahoitukseen tutkimuksen viidennen puiteohjelman sis(cid:228)ll(cid:228) ja mik(cid:228)li n(cid:228)in on, mist(cid:228) syist(cid:228)? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 1999) Komissio haluaisi ensin selvent(cid:228)(cid:228) neuvoston ja parlamentin esitt(cid:228)mi(cid:228) huomioita tutkimuksen ja teknologi- sen kehitt(cid:228)misen (TTK) viidennen puiteohjelman (1) talousarviosta vuodeksi 1999. Budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)