title: Regolamento (CE) n. 2444/1999 della Commissione, del 18 novembre 1999, relativo al rilascio di titoli di esportazione del sistema A2 nel settore degli ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
fruit vegetable
grape
pip fruit

formats: pdf print

text: 19. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 298/3 REGOLAMENTO (CE) N. 2444/1999 DELLA COMMISSIONE del 18 novembre 1999 relativo al rilascio di titoli di esportazione del sistema A2 nel settore degli ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, (3) visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 2190/96 della Commissione, del 14 novembre 1996, recante modalità di applicazione del rego- lamento (CE) n. 2200/96 del Consiglio per quanto riguarda le restituzioni all'esportazione nel settore degli ortofrutticoli (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1303/1999 (2), in particolare l'articolo 3, paragrafo 4, (1) (2) considerando che il regolamento (CE) n. 2331/1999 della Commissione (3), ha stabilito i tassi indicativi delle restituzioni e le quantità indicative dei titoli di esporta- zione del sistema A2, diversi da quelli richiesti nel quadro di operazioni di aiuto alimentare; considerando che, per i limoni e le mele, tenendo conto della situazione economica nei vari paesi appartenenti ai gruppi di destinazione indicati nell'allegato del regola- mento (CE) n. 2331/1999 e in funzione delle indicazioni ricevute da parte degli operatori nel quadro delle domande di titoli del sistema A2, è necessario che i tassi definitivi delle restituzioni e le percentuali di rilascio dei quantitativi richiesti siano fissati ad un livello diverso dai tassi indicativi; che i tassi definitivi non possono essere superiori ai tassi indicativi maggiorati del 50 %; considerando che, in applicazione dell'articolo 3, para- grafo 5, del regolamento (CE) n. 2190/96, le domande recanti tassi superiori ai tassi definitivi sono considerate nulle, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 1. Per i titoli di esportazione del sistema A2 la cui domanda è stata presentata a norma dell'articolo 1 del regolamento (CE) n. 2331/1999 la data effettiva della domanda ai sensi dell'arti- colo 3, paragrafo 1, secondo comma, del regolamento (CE) n. 2190/96, è fissata al 19 novembre 1999. 2. Nell'allegato del presente regolamento sono fissati i tassi definitivi delle restituzioni e le percentuali di rilascio dei quanti- tativi richiesti per i titoli di cui al paragrafo 1. In applicazione dell'articolo 3, paragrafo 5, del regola- 3. mento (CE) n. 2190/96, le domande di cui al paragrafo 1 recanti tassi superiori ai corrispondenti tassi definitivi indicati nell'allegato sono considerate nulle. Il presente regolamento entra in vigore il 19 novembre 1999. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 18 novembre 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 292 del 15. 11. 1996, pag. 12. (2) GU L 155 del 22. 6. 1999, pag. 29. (3) GU L 281 del 4. 11. 1999, pag. 3. L 298/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 19. 11. 1999 ALLEGATO Prodotto Destinazione o gruppo di destinazione (1) Tasso definitivo della restituzione (EUR/t nette) Pomodori Arance Limoni Uve da tavola Mele A00 F01, F02, F05 A00 A00 F01 F02 20 50 52 25 35 38 Percentuale di rilascio delle quantità richieste 100 % 94 % 100 % 100 % 69 % 98 % (1) I codici delle destinazioni sono definiti come segue: A00: tutte le destinazioni; F01: Norvegia, Islanda, Groenlandia, Færøer, Polonia, Ungheria, Romania, Bulgaria, Albania, Estonia, Lettonia, Lituania, Bosnia-Erzego- vina, Croazia, Slovenia, ex Repubblica iugoslava di Macedonia, Repubblica federale di Iugoslavia (Serbia, Montenegro) e Malta; F02: Armenia, Azerbaigian, Belarus, Georgia, Kazakistan, Kirghizistan, Moldavia, Russia, Tagikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Ucraina, destinazioni di cui all'articolo 34 del regolamento (CEE) n. 3665/87 della Commissione, modificato; F01: Svizzera, Repubblica ceca, Repubblica slovacca e Giappone


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-2144/99 från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen. Bristande kontroller vid transport av slakthästar.

eurovoc_concepts:
Germany
Italy
animal welfare
application of EU law
equidae
transport of animals

formats: html pdf print

text: 18. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 203 E/107 Investeringar i f(cid:229)ruppf(cid:246)dning kan i regel ocks(cid:229) finansieras enligt f(cid:246)rordning (EG) nr 950/97 av den 20 maj 1997 om f(cid:246)rb(cid:228)ttring av jordbruksstrukturens effektivitet (1), under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att villkoren f(cid:246)r investe- ringsst(cid:246)d iakttas. ˜ven annat strukturst(cid:246)d kan betalas ut inom ramen f(cid:246)r de regionala programmen enligt m(cid:229)l 1 eller m(cid:229)l 5b. Detta investeringsst(cid:246)d kommer att bibeh(cid:229)llas enligt r(cid:229)dets nya f(cid:246)rordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om st(cid:246)d fr(cid:229)n Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om (cid:228)ndring och upph(cid:228)vande av vissa f(cid:246)rordningar (2). N(cid:228)r det g(cid:228)ller ull finns det inget s(cid:228)rskilt bidragssystem. Eftersom ull inte (cid:228)r n(cid:229)gon jordbruksprodukt enligt bilaga I (f. d. bilaga II) i EG-f(cid:246)rdraget, finns det ingen m(cid:246)jlighet att betala ut st(cid:246)d till ullproducenter inom ramen f(cid:246)r EUGFJ:s garantisektion. I r(cid:229)dets direktiv 93/119/EG av den 21 december 1993 om skydd av djur vid tidpunkten f(cid:246)r slakt eller avlivning (3) finns vissa best(cid:228)mmelser med gemensamma minimikrav f(cid:246)r denna bransch. Slaktning enligt Kascher-metoden i ett slakteri f(cid:246)r f(cid:229)r och getter (cid:228)r enligt direktivet till(cid:229)ten med h(cid:228)nsyn till det undantag fr(cid:229)n kravet p(cid:229) bed(cid:246)vning som avses i artikel 5. 2. Mot bakgrund av parlamentsledamotens uppgifter kommer kommissionen att unders(cid:246)ka huruvida en begr(cid:228)nsning av rituell slakt inom medlemsstaternas territorium under dessa f(cid:246)rh(cid:229)llande (cid:228)r f(cid:246)renlig med de allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelserna i EG-f(cid:246)rdraget. Kommissionen godtar att skillnader i nationell lagstiftning i fr(cid:229)ga om best(cid:228)mmelser f(cid:246)r rituell slakt av djur kan leda till snedvriden konkurrens. Detta b(cid:246)r dock bed(cid:246)mas i ett mycket vidare perspektiv med h(cid:228)nsyn till alla komplexa faktorer i detta sammanhang. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande anser kommissionen att EG-lagstiftningen b(cid:246)r g(cid:246)ras mer (cid:228)ndam(cid:229)lsenlig. (1) (2) (3) EGT L 142, 2. 6. 1997. EGT L 160, 26. 6. 1999. EGT L 340, 31. 12. 1993. (2000/C 203 E/135) SKRIFTLIG FR¯GA E-1991/99 fr(cid:229)n Mogens Camre (UEN) till kommissionen (9 november 1999) ˜mne: Transport av h(cid:228)star Den 11 oktober 1999 s(cid:228)nde den tyska TV-kanalen ZDF ett program om transport av levande h(cid:228)star fr(cid:229)n Baltikum till Italien. Programmet var producerat av Manfred Karremann. Djuren transporteras i lastbilar och resan p(cid:229)g(cid:229)r i 100 timmar under f(cid:246)rh(cid:229)llanden som strider mot alla etiska principer. K(cid:228)nner kommissionen till dessa transporter och kan den vidta (cid:229)tg(cid:228)rder mot (cid:246)vertr(cid:228)delse av EU:s best(cid:228)mmelser om transport av djur? (2000/C 203 E/136) SKRIFTLIG FR¯GA P-2144/99 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen (18 november 1999) ˜mne: Bristande kontroller vid transport av slakth(cid:228)star Under den senaste tiden har flera chockerande TV-dokument(cid:228)rer visats om slakth(cid:228)stars lidande d(cid:229) de transporteras fr(cid:229)n (cid:214)steuropa till Italien. Detta lidande kunde vara mindre, om (cid:228)ndam(cid:229)lsenliga kontroller gjordes vid gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ngarna i Tyskland och Italien. I de flesta fall stannar inte de lastbilar som transporterar djuren p(cid:229) 24 timmar. Dessutom (cid:228)r det vissa medlemsstater som inte f(cid:246)ljer de direktiv om djurtransport som finns. C 203 E/108 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 7. 2000 ˜mnar kommissionen se till att kontrollmyndigheterna endast l(cid:229)ter s(cid:229)dana h(cid:228)star transporteras 1. vidare som har f(cid:229)tt komma ut ur fordonet, getts foder och vatten och som f(cid:229)tt vila i ett dygn? Anser inte kommissionen ocks(cid:229) att de italienska gr(cid:228)nsvakternas v(cid:229)rdsl(cid:246)shet och nonchalans i Gorizia 2. (cid:228)r fullkomligt oacceptabelt? N(cid:228)r kommer kommissionen att ta sitt ansvar p(cid:229) allvar n(cid:228)r det g(cid:228)ller att (cid:246)vervaka de direktiv som livsmedels- och vete- 3. redan finns och (cid:246)ka antalet inspekt(cid:246)rer (som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r endast en) rin(cid:228)rkommittØn till tolv s(cid:229)som r(cid:229)det (jordbruk) kr(cid:228)vde i juni 1995? i Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-1991/99 och P-2144/99 ingivet av David Byrne f(cid:246)r kommissionen (22 december 1999) Kommissionen k(cid:228)nner till de problem vad g(cid:228)ller djurens v(cid:228)lbefinnande som var f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r s(cid:228)ndningen i tysk television. Rapporter fr(cid:229)n kommissionens veterin(cid:228)rinspektion och klagom(cid:229)l fr(cid:229)n olika organisationer som verkar f(cid:246)r djurens v(cid:228)lbefinnande pekar ocks(cid:229) p(cid:229) att det kvarst(cid:229)r problem p(cid:229) detta omr(cid:229)de. N(cid:228)r djur kommer till gemenskapens gr(cid:228)nser i ett tillst(cid:229)nd som g(cid:246)r att de klart inte kan transporteras vidare, (cid:228)r det emellertid medlemsstaten i fr(cid:229)ga som m(cid:229)ste vidta de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att se till att dessa djur f(cid:229)r det bra, genom att ta hand om dem ordentligt och l(cid:229)ta dem vila ut tillr(cid:228)ckligt. Vad g(cid:228)ller kommissionens insatser har flera veterin(cid:228)rinspektioner utf(cid:246)rts i Gorizia och Prosecco, d(cid:228)r h(cid:228)star vanligen kommer in p(cid:229) gemenskapens territorium. Efter dessa inspektioner l(cid:228)mnades utf(cid:246)rliga rekommen- dationer till de italienska myndigheterna och man har noterat vissa f(cid:246)rb(cid:228)ttringar. Tyv(cid:228)rr framg(cid:229)r det av nya klagom(cid:229)l och av bilderna i det tyska TV-reportaget att dessa f(cid:246)rb(cid:228)ttringar kanske inte varit varaktiga. Kommissionen h(cid:229)ller fortfarande p(cid:229) att rekrytera personal f(cid:246)r inspektioner och ett antal nya tj(cid:228)nstem(cid:228)n har f(cid:229)tt s(cid:228)rskilt ansvar att (cid:246)vervaka genomf(cid:246)randet av den lagstiftning till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r djurens v(cid:228)lbefinannde som (cid:228)r till(cid:228)mplig i medlemsstaterna. Kommissionen (cid:228)r medveten om att konsumenterna f(cid:228)ster allt st(cid:246)rre vikt vid djurens v(cid:228)lbefinnande och den kommer (cid:228)ven i forts(cid:228)ttningen att se till att denna fr(cid:229)ga f(cid:229)r den vikt den beh(cid:246)ver bland kommissionens olika ansvarsomr(cid:229)den. Kommissionen arbetar med (cid:228)rendet och kommer definitivt att vidta det f(cid:246)rfarande som f(cid:246)reskrivs i artikel 226 (tidigare artikel 169) i EG-f(cid:246)rdraget om detta skulle visa sig n(cid:246)dv(cid:228)ndigt. Kommissionen (cid:228)r (cid:246)vertygad om att det mest effektiva s(cid:228)ttet att f(cid:229) till st(cid:229)nd en avsev(cid:228)rt f(cid:246)rb(cid:228)ttrad niv(cid:229)n p(cid:229) djurens v(cid:228)lbefinnande (cid:228)r att verka f(cid:246)r ett internationellt samf(cid:246)rst(cid:229)nd i denna fr(cid:229)ga. I detta syfte kommer kommissionen att under WTO:s f(cid:246)rhandlingsrunda s(cid:246)ka att se till att fr(cid:229)gan tas upp multilateralt. (2000/C 203 E/137) SKRIFTLIG FR¯GA E-1994/99 fr(cid:229)n Paul R(cid:252)big (PPE-DE) till kommissionen (9 november 1999) ˜mne: Prism(cid:228)rkningsplikt p(cid:229) Internet Den interna (cid:246)sterrikiska handeln via Internet lyder under prism(cid:228)rkningslagen och direktivet om prisan- givelse d(cid:228)r det fastst(cid:228)lls att det (cid:228)r bruttopriserna som skall anges. S(cid:229) snart som enskilda f(cid:246)rs(cid:228)ljare s(cid:228)ljer till andra l(cid:228)nder via Internet uppst(cid:229)r tv(cid:229) fr(cid:229)gor: Skall bruttopriserna (varvid h(cid:228)nsyn m(cid:229)ste tas till de olika momssatserna) eller nettopriserna anges och i vilken valuta?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-2139/99 υποβολή: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Ενδεχόμενη απάτη στη διαχείριση των λειτουργικών δαπανών σε ιδρύματα δευτεροβάθμιας εκπαίδευσης.

eurovoc_concepts:
European Social Fund
Galicia
fraud against the EU
operational programme
teaching
vocational training

text: 18. 7. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 203 E/143 (2000/C 203 E/181) GRAPTH ERVTHSH P-2139/99 ypobolh·: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (18 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Ενδεχο΄µενη απα΄τη στη διαχει΄ριση των λειτουργικω΄ν δαπανω΄ν σε ιδρυ΄µατα δευτεροβα΄θµιας εκπαι΄δευσης Στις 14 Ιουνι΄ου 1993 η Επιτροπη΄ ενε΄κρινε επιχειρησιακο΄ προ΄γραµµα που υπε΄βαλε το Ισπανικο΄ Υπουργει΄ο Εργασι΄ας και Κοινωνικη΄ς Ασφα΄λισης προκειµε΄νου να εφαρµοσθει΄ στη Γαλικι΄α κατα΄ την περι΄οδο 1994-1999 και αφορα΄ δρα΄σεις για την επαγγελµατικη΄ επιµο΄ρφωση και εκπαι΄δευση, την κατα΄ρτιση ερευνητω΄ν, την κατα΄ρτιση εργαζοµε΄νων, την επιµο΄ρφωση ανε΄ργων καθω΄ς και την ενι΄σχυση στην απασχο΄ληση. Το προ΄γραµµα κα΄λυπτε ανω΄τατο ποσο΄ υ΄ψους 238. 707. 302 Ecu, χρηµατοδοτου΄µενο κατα΄ 75 % απο΄ την ΕΚ και κατα΄ 25 % απο΄ την κυβε΄ρνηση της Γαλικι΄ας (ΕΚΤ αριθ. 940129ES1). Οι εκπαιδευτικοι΄ της Γαλικι΄ας, εκφρα΄ζοντας τις ανησυχι΄ες τους για την τα΄ση της κυβε΄ρνησης της Γαλικι΄ας να µειω΄νει συνεχω΄ς τις πιστω΄σεις για την κα΄λυψη των λειτουργικω΄ν δαπανω΄ν των δηµο΄σιων εκπαιδευτικω΄ν ιδρυµα΄των, ενω΄ οι πιστω΄σεις που προορι΄ζονται για την ιδιωτικη΄ παιδει΄α αυξα΄νονται συνεχω΄ς, θεωρου΄ν ο΄τι κατ(cid:146) αρχη΄ν δεν χρησιµοποιη΄θηκαν σωστα΄ οι ευρωπαι¤κε΄ς πιστω΄σεις για το επιχειρησιακο΄ προ΄γραµµα, κυρι΄ως στην περι΄πτωση των δρα΄σεων για την επαγγελµατικη΄ επιµο΄ρφωση και την εκπαι΄δευση που απορρο΄φησαν το µεγαλυ΄τερο µε΄ρος των πιστω΄σεων αυτω΄ν µεταξυ΄ 1998-1999. Η απα΄τη συνι΄σταται στην ελλιπη΄ η΄ µερικη΄ εφαρµογη΄ του ποσοστου΄ 25 % που κανονικα΄ ε΄πρεπε να χρηµατοδοτηθει΄ απο΄ την κυβε΄ρνηση της Γαλικι΄ας, λο΄γω του υπερβολι- κου΄ και δυσανα΄λογου τρο΄που κα΄λυψης των κοινω΄ν δαπανω΄ν λειτουργι΄ας των σχετικω΄ν εκπαιδευτικω΄ν ιδρυµα΄των, υπερβαι΄νοντας κατα΄ τε΄σσερις φορε΄ς τις συνη΄θεις δαπα΄νες λειτουργι΄ας ανα΄ µαθητη΄ (θε΄ρµανση, ηλεκτρικο΄ ρευ΄µα, νερο΄ κλπ. ) στο πλαι΄σιο των προγραµµα΄των που συγχρηµατοδοτου΄νται απο΄ το Ευρωπαι¤κο΄ Κοινωνικο΄ Ταµει΄ο για το σκοπο΄ αυτο΄. Με τον τρο΄πο αυτο΄, παρα΄λληλα µε την απα΄τη που διαπρα΄ττεται σε σχε΄ση µε τις υποχρεω΄σεις που αναλη΄φθηκαν απε΄ναντι στην Επιτροπη΄, αφαιρε΄θηκε απο΄ τα εκπαιδευτικα΄ ιδρυ΄µατα ε΄να σηµαντικο΄ µε΄ρος των απαιτου΄µενων πο΄ρων για την καλη΄ λειτουργι΄α των εκπαιδευτικω΄ν στο΄χων. Προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να ερευνη΄σει τις ατασθαλι΄ες αυτε΄ς και να ζητη΄σει απο΄ την κυβε΄ρνηση της Γαλικι΄ας να ανταποκριθει΄ σε ο΄λες τις υποχρεω΄σεις της σχετικα΄ µε τη χρηµατοδο΄τηση των προγραµµα΄των του ΕΚΤ ο΄σον αφορα΄ την επαγγελµατικη΄ επιµο΄ρφωση και εκπαι΄δευση; Apa·nthsh thw k. Diamantopoy·loy ej ono·matow thw Epitroph·w (9 Dekembri·oy 1999) Ο τελευται΄ος ε΄λεγχος εκ µε΄ρους της Ευρωπαι¤κη΄ς Επιτροπη΄ς ο΄σον αφορα΄ τη χρησιµοποι΄ηση των ενισχυ΄σεων του Ευρωπαι¤κου΄ Κοινωνικου΄ Ταµει΄ου στην αυτο΄νοµη κοινο΄τητα της Γαλικι΄ας πραγµατοποιη΄θηκε το Μα΄ιο-Ιου΄νιο του 1996 (cid:129) δηλαδη΄ πριν απο΄ την περι΄οδο στην οποι΄α αναφε΄ρεται ο κυ΄ριος βουλευτη΄ς (1998-1999) (cid:129) και δεν αποκα΄λυψε τε΄τοιου ει΄δους απα΄τες. Η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ δεν ε΄λαβε σχετικα΄ µε το θε΄µα αυτο΄ ανακοι΄νωση απο΄ τις ισπανικε΄ς αρχε΄ς µε βα΄ση τον κανονισµο΄ (ΕΚ) 1681/94 της Ευρωπαι¤κη΄ς Επιτροπη΄ς της 11ης Ιουλι΄ου 1994 σχετικα΄ µε τις ατασθαλι΄ες και την ει΄σπραξη ποσω΄ν που χορηγη΄θηκαν παρα΄τυπα στο πλαι΄σιο της ενι΄σχυσης διαρθρωτικω΄ν πολιτικω΄ν καθω΄ς και της οργα΄νωσης ενο΄ς ενηµερωτικου΄ συστη΄µατος στον τοµε΄α αυτο΄ (1). Για το λο΄γο αυτο΄ θα πρε΄πει ο κυ΄ριος βουλευτη΄ς να υποβα΄λει στην Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ συγκεκριµε΄να και σαφη΄ στοιχει΄α που διαθε΄τει σχετικα΄ µε την ενδεχο΄µενη παρα΄τυπη χρησιµοποι΄ηση των ενισχυ΄σεων του Ευρωπαι¤κου΄ Κοινωνικου΄ Ταµει΄ου σε αυτη΄ την αυτο΄νοµη κοινο΄τητα. Ύστερα απο΄ την ανα΄λυση των στοιχει΄ων αυτω΄ν ενδε΄χεται να πραγµατοποιηθου΄ν νε΄οι ε΄λεγχοι. (1) ΕΕ L 178 της 12. 7. 1994. (2000/C 203 E/182) GRAPTH ERVTHSH E-2142/99 ypobolh·: Rosa Miguélez Ramos (PSE) prow thn Epitroph· (24 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Η γλω΄σσα της Γαλικι΄ας στο προ΄γραµµα «Αρια΄δνη» Η Ευρωπα κη΄ Επιτροπη΄ επε΄λεξε 291 σχε΄δια στο πλαι΄σιο του προγρα΄µµατος «Αρια΄δνη», το οποι΄ο αποσκοπει΄ στην προω΄θηση της ανα΄γνωσης και της δια΄δοσης συ΄γχρονων λογοτεχνικω΄ν ε΄ργων µε την ενι΄σχυση της µετα΄φρασης και του τοµε΄α του βιβλι΄ου


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2144/99 af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen. Manglende kontrol med transport af heste til slagtning.

text: 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/107 Der kan i princippet ogs(cid:229) opn(cid:229)s stłtte til investeringer i f(cid:229)reavl gennem forordning (EF) nr. 950/97 af forudsat at betingelserne for 20. maj 1997 om forbedring af investeringsstłtte er opfyldt. Der kan ogs(cid:229) opn(cid:229)s anden strukturstłtte som led i regionalprogrammer under m(cid:229)l 1 eller m(cid:229)l 5b. Disse former for investeringsstłtte viderefłres i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1257/ 1999 af 17. maj 1999 om stłtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om (cid:230)ndring og oph(cid:230)velse af visse forordninger (2). landbrugsstrukturernes effektivitet (1), For uld findes der ikke nogen s(cid:230)rlig stłtteordning. Da uld ikke er et landbrugsprodukt ifłlge bilag I (tidligere bilag II) til EF-traktaten, er der ingen mulighed for at yde stłtte til uldproducenter via EUGFL. R(cid:229)dets direktiv 93/119/EF af 22. december 1993 om beskyttelse af dyr p(cid:229) slagte- eller aflivningstids- punktet (3) indeholder en r(cid:230)kke bestemmelser, der udgłr EU(cid:146)s mindstekrav p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Slagtning efter koscher-metoden p(cid:229) et slagteri af f(cid:229)r og geder er tilladt ifłlge direktivet, jf. den fravigelse af kravet om bedłvelse, som er fastsat i artikel 5, stk. 2. P(cid:229) baggrund af oplysningerne fra det (cid:230)rede medlem vil Kommissionen undersłge, hvorvidt et forbud mod rituel slagtning p(cid:229) en medlemsstats omr(cid:229)de under de givne omst(cid:230)ndigheder er foreneligt med EF-traktatens generelle regler. Kommissionen er klar over, at forskelle i national lovgivning med hensyn til accept af rituel slagtning af dyr kan medfłre konkurrenceforvridning. Dette błr dog bedłmmes i et langt stłrre perspektiv med inddragelse af alle de komplekse faktorer, der spiller ind. For łjeblikket finder Kommis- sionen ikke, at det vil v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt med EU-regler p(cid:229) dette omr(cid:229)de. (1) (2) (3) EFT L 142 af 2. 6. 1997. EFT L 160 af 26. 6. 1999. EFT L 340 af 31. 12. 1993. (2000/C 203 E/135) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1991/99 af Mogens Camre (UEN) til Kommissionen (9. november 1999) Om: Transport af heste Den 11. oktober 1999 sendte den tyske TV-station ZDF en udsendelse om transport af levende heste fra Baltikum til Italien. Udsendelsen er produceret af Manfred Karremann. Der er tale om transport i lastbil og dyrene er 100 timer undervejs under forhold, som strider mod alle dyreetiske principper. Er Kommissionen bekendt med disse transporter, og vil Kommissionen kunne skride ind overfor en overtr(cid:230)delse af EU(cid:146)s regler for dyretransport? (2000/C 203 E/136) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2144/99 af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen (18. november 1999) Om: Manglende kontrol med transport af heste til slagtning I den seneste tid er der blevet sendt en lang r(cid:230)kke chokerende tv-dokumentarudsendelser om den d(cid:229)rlige behandling af heste til slagtning under transporten fra (cid:216)steuropa til Italien. Dyrenes lidelser kunne i det mindste begr(cid:230)nses, hvis der blev gennemfłrt en ordentlig kontrol ved de tyske og italienske gr(cid:230)nse- overgange. I de fleste tilf(cid:230)lde har de lastvogne, som dyrene transporteres i, v(cid:230)ret undervejs i over 24 timer. Desuden respekteres allerede g(cid:230)ldende direktiver om transport af dyr ikke i visse medlemsstater. C 203 E/108 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 Vil Kommissionen słrge for, at kontrolmyndighederne kun tillader videretransport af heste, som 1. l(cid:230)sses af vognen, fodres og vandes og sikres en hvilepause p(cid:229) 24 timer? Er Kommissionen ikke enig i, at den ligegyldige og skłdeslłse holdning de italienske embedsm(cid:230)nd 2. ved gr(cid:230)nsen i Gorizien har er fuldst(cid:230)ndig uacceptabel? Hvorn(cid:229)r vil Kommissionen tage sig sit ansvar for at 3. fłre tilsyn med anvendelsen af allerede eksisterende direktiver alvorligt og forhłje antallet af inspektłrer i Levnedsmiddel- og Veterin(cid:230)rkontoret til tolv (der er for łjeblikket kun Øn), s(cid:229)ledes som det blev kr(cid:230)vet af R(cid:229)det (landbrug) i juni 1995? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1991/99 og P-2144/99 (22. december 1999) Kommissionen er bekendt med problematikken i forbindelse med dyrevelf(cid:230)rd, som blev afd(cid:230)kket i den tyske TV-udsendelse. Indberetninger fra Kommissionens veterin(cid:230)rtilsyn og klager fra forskellige dyrev(cid:230)rn- sorganisationer viser ligeledes, at der fortsat er problemer p(cid:229) dette omr(cid:229)de. N(cid:229)r dyrene ankommer til F(cid:230)llesskabets ydre gr(cid:230)nse i en tilstand, som głr dem klart uegnede til videre transport, er det tr(cid:230)ffe de nłdvendige foranstaltninger for at beskytte dyrenes velf(cid:230)rd ved at give dem den nłdvendige pleje og opm(cid:230)rksomhed og en tilstr(cid:230)kkelig lang hvileperiode. imidlertid den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat, der har pligt til at flere tjenesterejser til Gorizia og Hvad ang(cid:229)r Kommissionens arbejde, har veterin(cid:230)rtilsynet Prosecco, hvor hestene normalt indfłres p(cid:229) F(cid:230)llesskabets omr(cid:229)de. Efter tjenesterejserne er der sendt detaljerede henstillinger til de italienske myndigheder, og der er konstateret visse forbedringer. Desv(cid:230)rre viser nylige klager og billederne p(cid:229) tysk TV, at disse forbedringer muligvis ikke har v(cid:230)ret permanente. foretaget Kommissionen er stadig i f(cid:230)rd med at ans(cid:230)tte personale til tilsynet, og en r(cid:230)kke af de nye medarbejdere har som s(cid:230)rligt ansvarsomr(cid:229)de f(cid:229)et til opgave at overv(cid:229)ge gennemfłrelsen af de dyrevelf(cid:230)rdslove, der g(cid:230)lder i medlemsstaterne. Kommissionen er klar over, at forbrugerne till(cid:230)gger dyrevelf(cid:230)rd stadig stłrre betydning, og vil fortsat słrge for, at der blandt Kommissionens andre ansvarsomr(cid:229)der rettes tilsvarende stor opm(cid:230)rksomhed mod dyrevelf(cid:230)rd. Kommissionen er ved at gennemg(cid:229) sagen og vil ikke tłve med om nłdvendigt at indlede en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 226 (tidligere artikel 169). Kommissionen mener, at den mest effektive m(cid:229)de at skabe udbredte forbedringer i dyrevelf(cid:230)rdsnormerne p(cid:229) er at arbejde frem mod en international konsensus om emnet. Med henblik herp(cid:229) vil Kommissionen p(cid:229) forhandlingsrunden i WTO (Verdenshandelsorganisationen) forsłge at sikre, at spłrgsm(cid:229)let om dyrevelf(cid:230)rd tages op p(cid:229) multilateralt plan. (2000/C 203 E/137) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1994/99 af Paul R(cid:252)big (PPE-DE) til Kommissionen (9. november 1999) Om: Prism(cid:230)rkningspligt p(cid:229) Internettet Den interne handel i (cid:216)strig via Internettet er underlagt prism(cid:230)rkningsloven og prism(cid:230)rkningsdirektivet, som foreskriver bruttoprism(cid:230)rkning. I det łjeblik enkelte forhandlere via Internettet s(cid:230)lger deres varer i forskellige lande, opst(cid:229)r fłlgende to spłrgsm(cid:229)l: Skal prism(cid:230)rkningen ske ved angivelse af bruttoprisen (der skal i s(cid:229) fald tages hensyn til de forskellige momssatser) eller nettoprisen og i hvilken valuta?


title: Résolution du Parlement européen sur la préparation de la réforme des traités et la prochaine Conférence intergouvernementale (C5-0143/1999 - 1999/2135(COS))

eurovoc_concepts:
EU employment policy
European Constitution
European social policy
Treaty on European Union
citizens' Europe
economic policy
institutional reform
intergovernmental conference (EU)
revision of an agreement
the EU's international role

text: C 189/222 Journal officiel des Communautés européennes FR 7. 7. 2000 Jeudi, 18 novembre 1999 4. Réforme des traités et prochaine CIG A5-0058/1999 Résolution du Parlement européen sur la préparation de la réforme des traités et la prochaine Conférence intergouvernementale (C5-0143/1999 % 1999/2135(COS)) Le Parlement européen, (cid:1) vu les conclusions du Conseil européen de Cologne qui confirme sa volonté de «convoquer, pour le début de l’an 2000, une Conférence des représentants des gouvernements des États membres afin de résoudre les questions institutionnelles qui n’ont pas été réglées à Amsterdam et qui doivent l’être avant l’élargissement» (C5-0143/1999), (cid:1) vu la décision du Conseil européen de Cologne de procéder à l’élaboration d’une Charte de droits fondamentaux de l’Union européenne, (cid:1) vu les déclarations du Président de la Commission européenne, M. Prodi, devant le Parlement européen le 21 juillet 1999, selon lequel ce «serait une erreur de dimension historique de lancer à Helsinki une Conférence de portée limitée par crainte collective de regarder en face les véritables défis du futur élargissement», (cid:1) vu les déclarations du commissaire Barnier devant la commission des affaires constitutionnelles le 6 septembre 1999 sur la réforme des traités et notamment sur le processus de constitutionnalisation de l’Union et sur la méthode de la révision, (cid:1) vu le rapport du groupe d’experts de la Commission européenne présidé par M. Dehaene, (cid:1) vu ses résolutions du 19 novembre 1997 sur le traité d’Amsterdam (1), du 6 mai 1999 sur la méthode et le calendrier de la prochaine réforme institutionnelle (2) et du 16 septembre 1999 sur l’élaboration de la Charte des droits fondamentaux (3), (cid:1) vu le paragraphe 15 de sa résolution du 19 novembre 1997 dans lequel il approuve la déclaration commune de la Belgique, de la France et de l’Italie préconisant des réformes institutionnelles comme condition de tout élargissement; (cid:1) vu le rapport de la commission des affaires constitutionnelles et les avis de la commission des budgets, de la commission du contrôle budgétaire, de la commission économique et monétaire, de la commis- sion juridique et du marché intérieur et de la commission de l’industrie, du commerce extérieur, de la recherche et de l’énergie (A5-0058/1999), A. B. C. D. E. (1) (2) (3) considérant que, en mai 2000, la Communauté européenne aura 50 ans et que, depuis la première Communauté européenne du charbon et de l’acier, elle s’est transformée progressivement en une Union politique sur la base de la double légitimité d’une Union d’États et d’une Union des peuples; considérant que la mise en place d’une démocratie représentative au niveau de l’Union se manifeste dans l’exercice des pouvoirs législatif, budgétaire et de contrôle, dans l’inscription de la citoyenneté européenne dans les traités, ce qui a permis à l’Union de connaître un développement dont il faudra tenir compte lors de sa prochaine réforme, considérant que l’Union se trouve devant des défis politiques, économiques et sociaux d’un type nou- veau et d’une ampleur sans précédent, tant au niveau intérieur que dans ses relations avec le reste du monde et qu’il est de plus en plus évident que le traité dans sa forme actuelle ne permet ni de résoudre ces problèmes efficacement ni la pleine participation des citoyens, constatant la crise avec la Commission, qui a révélé certaines faiblesses institutionnelles de l’Union et la crise de l’ex-Yougoslavie et la guerre au Kosovo, qui ont démontré la faiblesse de l’Union en matière de politique étrangère, de sécurité et de défense, considérant que la réforme de l’Union doit constituer l’occasion d’établir des liens avec les citoyens européens ou de renouveler les liens existants, JO C 371 du 8. 12. 1997, p. 99. JO C 279 du 1. 10. 1999, p. 416. Partie II, point 10 a) du PV de cette date. 7. 7. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 189/223 Jeudi, 18 novembre 1999 F. G. H. I. considérant que, face à ces problèmes, le Conseil européen de Cologne a reconnu qu’il faudrait pro- céder à une révision des traités, mais qu’il a décidé de convoquer une CIG qui reste limitée pour l’instant aux questions institutionnelles restées ouvertes à Amsterdam, mais qui pourrait aussi être étendue à d’autres thèmes, et, de manière concrète, à ceux prévus dans le protocole sur les institutions dans la perspective de l’élargissement, et à ceux qui découlent de la mise en œuvre du traité d’Amster- dam, rappelant que le Parlement a exprimé au lendemain du Conseil européen d’Amsterdam et a réitéré par la suite sa conception d’une réforme de l’Union plus ambitieuse (cid:1) allant bien au-delà du protocole précité (cid:1) et plus conforme aux problèmes européens à résoudre, considérant qu’il n’est pas question de retarder le processus d’élargissement, eu égard en particulier aux épreuves endurées par les pays d’Europe centrale et orientale au cours de plus de 40 ans de dictature, mais que son ampleur éclipse complètement les précédents élargissements et mettra à l’épreuve la solidité de la construction européenne, considérant que l’élargissement doit être l’occasion et le levier d’une réforme profonde de l’Union et que le renvoi d’une telle réforme globale après l’élargissement ne pourrait que la rendre plus difficile et aléatoire. Les objectifs de la prochaine réforme de l’Union 1. affirme avec vigueur qu’une Union européenne qui regroupera un aussi grand nombre d’États se doit de disposer des instruments nécessaires pour réaliser ses objectifs communs de nature politique, écono- mique et sociale ainsi que des instruments nécessaires pour leur mise en œuvre; estime par conséquent que la prochaine réforme de l’Union doit renforcer les institutions, les rendre 2. plus efficaces et transparentes et les démocratiser afin d’accroître la légitimité de l’Union européenne aux yeux de ses citoyens et de lui permettre de faire face à l’élargissement, de jouer un rôle actif dans le monde, de mieux servir les citoyens et de renforcer les droits fondamentaux et la sécurité intérieure. La méthode à appliquer à la prochaine réforme de l’Union estime nécessaire qu’à l’occasion de la prochaine réforme de l’Union les objectifs suivants soient 3. atteints: (cid:1) un large débat public et une transparence totale, (cid:1) un dialogue permanent avec les pays candidats, (cid:1) la mise en place d’une procédure pour un plus large contrôle démocratique sur l’élaboration des modi- fications des traités et sur leur adoption, (cid:1) la cohérence des résultats; estime que le recours à la méthode communautaire, selon les indications suivantes, est susceptible de 4. pouvoir s’appliquer à la préparation et au déroulement de la prochaine réforme des traités; 5. demande que la Commission présente une proposition globale sur la réforme de l’Union et soumette avant le déclenchement officiel de la CIG, un projet concret de réforme du traité; attend de la Conférence Intergouvernementale qu’elle accepte ce projet comme base des négociations; estime nécessaire de parvenir à un consensus politique avec le Conseil et la Commission sur l’ordre du jour et la méthode pour la réforme des traités; 6. juge indispensable pour la préparation, des travaux de la CIG d’organiser une concertation avec les parlements nationaux des États membres ainsi qu’un dialogue ouvert avec les parlements des pays candi- dats et les organisations de la société civile; donnera son avis, conformément à l’article 48 du traité UE, sur la convocation de la CIG, à la lumière 7. des décisions du Conseil européen d’Helsinki et des résultats de l’examen conjoint, prévus ci-dessus, relatifs à l’ordre du jour et à la méthode arrêtés pour la CIG; demande que la CIG soit convoquée le plus tôt possible après le Conseil européen d’Helsinki 8. de décembre 1999; C 189/224 Journal officiel des Communautés européennes FR 7. 7. 2000 Jeudi, 18 novembre 1999 juge naturel et légitime d’être pleinement associé à toutes les phases et à tous les niveaux de la CIG 9. au travers de deux représentants élus par lui; souligne que la décision finale des États membres devra lui être soumise comme dans le cadre de la 10. procédure d’avis conforme. Le contenu des réformes déclare que l’agenda de la prochaine réforme de l’Union et donc le mandat qui sera adopté par le 11. Conseil européen doit comprendre, en prévision de l’élargissement, les points qui suivent. La constitutionnalisation de l’Union: rapprocher l’Europe des citoyens 12. se félicite de la décision d’élaborer une charte des droits fondamentaux; 13. considère que la perspective d’une Union élargie impose le lancement d’un processus constitutionnel qui passe par la simplification et la rationalisation des traités en vue de la transparence et de l’intelligibilité des traités pour les citoyens; estime que l’élaboration de la Charte des droits fondamentaux fait partie intégrante de ce processus constitutionnel; est d’avis que ce processus constitutionnel est de nature à consolider les droits des États membres et 14. des citoyens de l’Union européenne et à clarifier les compétences des institutions communes; considère que la constitutionnalisation de l’Union implique, notamment, 15. dans un texte unique et la distinction entre deux parties: l’unification des traités a) une partie constitutionnelle regroupant le préambule, les objectifs de l’Union, les droits fondamentaux et les dispositions concernant les institutions, les procédures de prise de décisions et les diverses compétences, b) une deuxième partie définissant les autres domaines couverts par le traité actuel; 16. considère que la CIG doit modifier la procédure de révision future des traités basée sur la double légitimité de l’Union afin d’aboutir à la démocratisation du processus de révision en instituant un pouvoir codécisionnel entre l’institution qui représente les États et celle qui représente les citoyens de l’Union; est favorable à la mise au point d’un statut des partis politiques au niveau européen à titre de 17. mesure positive permettant de faciliter la participation politique des citoyens. Des réformes institutionnelles suffisamment ambitieuses 18. demande que la CIG aborde une réforme des institutions en adaptant leur composition, leurs fonc- tions, leur coopération et leur organisation en vue de renforcer leur caractère démocratique et, par ce biais, leur efficacité, et de faire face à l’augmentation des membres de l’Union; 19. réaffirme sa ferme conviction que le vote à la majorité qualifiée et la codécision doivent devenir le mode normal de prise de décisions législatives à caractère général dans la Communauté, et que l’unanimité doit demeurer réservée aux questions revêtant un caractère constitutionnel et fondamental; est d’avis qu’il est temps de prendre de fermes décisions quant à la révision de la pondération des 20. voix au Conseil et quant à la composition de la Commission; 21. considère que, dans la perspective d’une Europe élargie, beaucoup d’améliorations doivent et peuvent être apportées au fonctionnement du Conseil sans exiger une réforme du traité et que celles-ci devraient s’inscrire dans le même calendrier que la prochaine CIG; précise que le Parlement rendra son avis sur les résultats de la CIG au regard, entre autres, des résultats qui auront été ainsi obtenus au sein du Conseil; estime que les conséquences de l’élargissement se feront sentir non seulement à la Commission, mais 22. aussi dans les autres institutions et organes, notamment au Conseil et au Conseil européen, et demande que la future CIG traite de la question de la composition, du fonctionnement et des compétences de la Cour de justice, du Tribunal de première instance et de la Cour des comptes, du Comité des régions et du Comité économique et social ainsi que des incidences de ces choix sur les méthodes de travail à venir de ces institutions; 7. 7. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 189/225 Jeudi, 18 novembre 1999 23. rappelle que le plafond de 700 députés prévus pour le Parlement européen implique qu’il sera éga- lement nécessaire de réviser le nombre de sièges par État membre et entend présenter une proposition en la matière; demande que les réunions du Conseil au cours desquelles des décisions législatives sont prises soient 24. publiques; 25. souhaite voir clarifiées les dispositions du traité relatives à la possibilité d’une démission collective de la Commission et demande à pouvoir exercer, conjointement avec le Conseil, le droit de saisir la Cour de justice afin d’obtenir la démission d’office d’un membre de la Commission en vertu des articles 213 et 216 du TCE; demande que la «procédure Prodi» par laquelle le Président de la Commission peut destituer un membre de la Commission soit inscrite dans le traité; demande l’insertion au traité de la possibilité pour le Président de la Commission de poser la question de confiance au Parlement européen; se déclare hostile à toute remise en cause, lors de la CIG, du monopole de l’initiative dévolu à la 26. Commission dans le premier pilier; juge nécessaire d’améliorer encore le caractère démocratique de l’Union européenne; demande, à cet 27. égard, le renforcement de son rôle notamment dans le domaine budgétaire et dans les nominations dans les institutions et organes de l’Union européenne; 28. tient à assumer la responsabilité de ses propres procédures de travail; demande que soit renforcée la protection des intérêts financiers de la Communauté, et notamment 29. l’obligation incombant aux États membres de lutter contre la fraude. Nouvelle clause relative à une intégration renforcée 30. juge utile, dans la perspective de l’élargissement, de poursuivre le débat sur la flexibilité et considère que les règles qui seront adoptées devront tendre, d’une part, à réduire la possibilité de blocage de la part de l’un quelconque des États membres et, d’autre part, à préserver le cadre institutionnel unique de l’Union européenne; 31. demande instamment le rééxamen des dispositions du traité d’Amsterdam relatives à une coopéra- tion plus étroite, afin que celles-ci soient réellement mises en œuvre dans les domaines où un certain nombre d’États membres ont la volonté et la capacité d’approfondir leur intégration sans que soient compromis les intérêts d’autres États membres ou l’intégrité de l’acquis communautaire. Renforcement du rôle externe de l’Union européenne Personnalité juridique 32. estime que le statut international, la visibilité et le pouvoir de négociation de l’Union demeureront limités tant que celle-ci ne possèdera pas une personnalité juridique propre et que, par conséquent, l’Union doit jouir d’une capacité juridique adaptée à l’exercice de ses fonctions et à l’accomplissement de ses missions. Sécurité et défense partage la nécessité, suite à la déclaration des États membres au Conseil européen de Cologne, de 33. renforcer les instruments de la PESC et demande d’établir sur la base d’un calendrier contraignant précis et de procédures sauvegardant les intérêts nationaux de chaque État membre, une politique européenne commune en matière de sécurité et de défense, garantissant les frontières extérieures des États membres en tant que frontières de l’Union européenne; 34. demande qu’une capacité d’action, se basant sur des moyens militaires crédibles, soit mise en place par l’intégration de l’UEO selon un calendrier précis; considère que les problèmes institutionnels posés par une telle intégration et ses conséquences doivent être dûment pris en compte et que les États membres neutres et ceux qui ne font partie d’aucune alliance doivent pouvoir participer pleinement et sur un pied d’égalité aux opérations de l’UE. C 189/226 Journal officiel des Communautés européennes FR 7. 7. 2000 Jeudi, 18 novembre 1999 Relations économiques extérieures 35. demande que les dispositions concernant les relations économiques extérieures soient renforcées, y inclus la participation de la Communauté dans les organisations internationales multilatérales, et qu’il soit remédié à leur dispersion dans les traités; souligne qu’il faut étendre la compétence de la Communauté (ainsi que le pouvoir de la Commission de négocier des accords extérieurs) à tous les services et droits de propriété intellectuelle, eu égard en particulier aux négociations au sein de l’OMC et aux autres négocia- tions multilatérales; 36. demande que le rôle du Parlement européen soit renforcé concernant les accords internationaux et la politique commerciale commune, s’agissant en particulier de l’autorisation et du suivi des négociations relatives aux accords avec les pays tiers; exige que l’avis conforme du Parlement devienne la règle générale pour la conclusion de tous les 37. accords internationaux importants, comme la suggestion en a été faite initialement dans la Déclaration de Stuttgart adoptée en 1983, y compris les décisions prises sur l’application provisoire ou la suspension d’accords pour cause de violations des droits de l’homme ou de manquement aux règles de la démocratie. Espace de liberté, de sécurité et de démocratie 38. constate que le traité d’Amsterdam représente un pas en avant substantiel qui doit encore être mis en œuvre mais estime que l’importance de cette matière pour les citoyens justifie d’inclure dans l’ordre du jour de la CIG le renforcement des procédures concernant ce domaine, notamment afin de permettre aux citoyens de saisir plus aisément la Cour de justice des Communautés européennes. Renforcement de la politique économique et sociale et de l’emploi 39. demande que soit inclus dans l’ordre du jour de la CIG l’examen des propositions adéquates en vue de renforcer le rôle des institutions politiques de l’Union dans la définition des orientations de politique économique, sociale et de l’emploi de l’Union, en vue d’une meilleure synergie et d’un meilleur équilibre entre ces politiques au sein de l’UE, afin de donner un cadre de référence aux décisions indépendantes de politique monétaire confiées à la Banque centrale européenne; se réserve le droit de formuler des proposi- tions concrètes lorsqu’il donnera son avis sur la convocation de la CIG; demande à être consulté sur les orientations économiques annuelles, sur les décisions concernant les 40. déficits budgétaires ainsi que sur toute autre décision importante à prendre dans le cadre de l’UEM, à l’exception des cas où la BCE statue comme organe indépendant; souligne l’importance qu’il faut attacher à la nature et au sens de l’«économie sociale de marché» et 41. invite la prochaine CIG à remplacer les termes «économie de marché ouverte» par l’expression «économie sociale de marché» dans les articles correspondants du traité instituant la Communauté européenne (par exemple, articles 4, 98, 105, etc. ); estime que l’achèvement du marché intérieur, l’union monétaire et l’élargissement auront des réper- 42. cussions sur les régimes de sécurité sociale au sein de l’Union européenne; * * * 43. constate que le traité d’Amsterdam a renforcé le cadre juridique concernant la protection des inté- rêts financiers de l’Union par la création d’une base juridique spécifique; demande cependant que cet effort soit complété par un dispositif normatif qui attribue à un Parquet européen des fonctions d’enquête, selon le schéma proposé dans le «Corpus Juris»; 44. demande à la CIG d’examiner si des dispositions sont nécessaires dans le traité pour des domaines tels que le tourisme, la politique de l’énergie, la création d’un système unique européen de contrôle du trafic aérien, la pêche et les sports; 45. charge sa Présidente de transmettre la présente résolution à la Commission, au Conseil, aux gouver- nements des États membres, aux Parlements nationaux, au Comité des régions et au Comité économique et social


title: Regolamento (CE) n. 2446/1999 della Commissione, del 18 novembre 1999, relativo al rilascio di titoli di esportazione nel settore vitivinicolo

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
viticulture

text: L 298/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 19. 11. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 2446/1999 DELLA COMMISSIONE del 18 novembre 1999 relativo al rilascio di titoli di esportazione nel settore vitivinicolo LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 1685/95 della Commissione, dell'11 luglio 1995, che istituisce un regime per il rilascio dei titoli di esportazione nel settore vitivinicolo (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2182/1999 (2), in particolare l'articolo 3, paragrafo 3, (1) (2) (3) considerando che l'articolo 55, paragrafo 7, del regola- mento (CEE) n. 822/87 del Consiglio, del 16 marzo 1987, relativo all'organizzazione comune del mercato vitivinicolo (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1677/1999 (4), ha limitato la concessione di resti- tuzioni all'esportazione per i prodotti del settore vitivini- colo ai volumi e alle spese convenuti nel quadro dell'ac- cordo sull'agricoltura, concluso nell'ambito dei negoziati commerciali multilaterali dell'Uruguay Round; considerando che l'articolo 3 del regolamento (CE) n. 1685/95 ha stabilito le condizioni alle quali la Commis- sione può adottare misure particolari per evitare il supe- ramento della quantità prevista o del bilancio disponibile nel quadro di tale accordo; considerando che, in base alle informazioni relative alle domande di titoli di esportazione di cui dispone la Commissione alla data del 17 novembre 1999, la quan- tità ancora disponibile per il periodo fino al 15 gennaio 2000, per le zone 3) Europa dell'Est e 4) Europa occi- dentale di cui all'articolo 3, paragrafo 4 bis, del regola- mento (CE) n. 1685/95, rischia di essere superata, a meno che non si adottino restrizioni del rilascio dei titoli di esportazione con fissazione anticipata della restitu- zione; che, di conseguenza, è opportuno applicare una percentuale uniforme di accettazione delle domande presentate il 16 novembre 1999 e sospendere fino al 15 gennaio 2000 il rilascio dei titoli per le domande pendenti, nonché la presentazione delle domande stesse, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I 1. titoli di esportazione con fissazione anticipata della restituzione nel settore vitivinicolo, le cui domande sono state presentate il 16 novembre 1999 nel quadro del regolamento (CE) n. 1685/95, sono rilasciati nella misura del 56 % dei quantitativi richiesti per la zona 3) Europa dell'Est, nella misura del 100 % dei quantitativi richiesti per la zona 4) Europa occidentale. Fino al 15 gennaio 2000, sono sospesi il rilascio di titoli 2. di esportazione per i prodotti del settore vitivinicolo, di cui al paragrafo 1, per quanto riguarda le domande presentate a partire dal 17 novembre 1999, nonché la presentazione di domande di titolo a partire dal 19 novembre 1999. Il presente regolamento entra in vigore il 19 novembre 1999. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 18 novembre 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 161 del 12. 7. 1995, pag. 2. (2) GU L 267 del 15. 10. 1999, pag. 21. (3) GU L 84 del 27. 3. 1987, pag. 1. (4) GU L 199 del 30. 7. 1999, pag. 8


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2449/1999 af 18. november 1999 om bud for udførsel af rug der er meddelt inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1758/1999 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
export tax
rye

text: L 298/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 11. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2449/1999 af 18. november 1999 om bud for udførsel af rug der er meddelt inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1758/1999 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1253/1999 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/ 95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyr- relser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2513/98 (4), særlig artikel 7, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) En licitation over udførsel af Kommissionens forordning (EF) nr. 1758/1999 (5); restitutionen og/eller afgiften ved rug til alle tredjelande blev åbnet ved i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1501/95 kan Kommissionen på grundlag af de meddelte bud efter proceduren i artikel 23 i forordning (EØF) nr. (3) (4) 1766/92 beslutte, at licitationen skal være uden virk- ning; under henvisning til bl. a. kriterierne i artikel 1 i forord- ning (EF) nr. 1501/95 bør der ikke fastsættes nogen maksimumsrestitution eller minimumsafgift; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De bud, der er meddelt fra den 12. indtil den 18. november 1999 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1758/ 1999 omhandlede licitation over restitutionen eller afgiften ved udførsel af rug, skal være uden virkning. Denne forordning træder i kraft den 19. november 1999. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 18. november 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 313 af 21. 11. 1998, s. 16. (5) EFT L 210 af 10. 8. 1999, s. 3


title: PREGUNTA ESCRITA P-2140/99 de Raffaele Costa (PPE-DE) a la Comisión. Las ayudas europeas al sector del tabaco y la publicidad Marlboro.

eurovoc_concepts:
advertising
common agricultural policy
economic support
health policy
smoking
sponsorship
tobacco
tobacco industry

text: 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/99 (2000/C 219 E/127) PREGUNTA ESCRITA P-2140/99 de Raffaele Costa (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de noviembre de 1999) Asunto: Las ayudas europeas al sector del tabaco y la publicidad Marlboro La Comisi(cid:243)n que preside Romano Prodi ha enviado al Consejo, al Parlamento Europeo, al ComitØ Econ(cid:243)mico y Social y al ComitØ de las Regiones un informe relativo a los avances realizados en la protecci(cid:243)n de la salud pœblica contra los efectos nocivos del consumo de tabaco; dicho informe se public(cid:243) en el Diario Oficial. ¿Puede decir la Comisi(cid:243)n si considera que los siguientes hechos son compatibles con los avances realizados y con la protecci(cid:243)n de la salud pœblica: 1. 2. las ayudas que la Uni(cid:243)n Europea concede cada aæo (962 000 000 euros, es decir, aproximadamente 1 870 millardos de liras para el aæo 2000) a los productores de tabaco para que continœen produciendo a precios ventajosos para s(cid:237) mismos, para los consumidores y para aquellos Estados que se benefician del tabaco, en forma directa o indirecta, al tasar su consumo; la publicidad capciosa de las diferentes marcas de cigarrillos, en particular, Marlboro, con ocasi(cid:243)n de la retransmisi(cid:243)n de las carreras de autom(cid:243)viles patrocinadas por las empresas productoras de cigarrillos que de este modo violan las normas por las que se proh(cid:237)be la publicidad del tabaco? ¿Puede asimismo dar a conocer el desglose de las ayudas relativas al tabaco, por pa(cid:237)ses y por empresas, al menos aquellas que han recibido mÆs de 50 000 euros? Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de diciembre de 1999) Las subvenciones a los cultivadores de tabaco se abonan en aplicaci(cid:243)n de las disposiciones de la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comœn (PAC). En 1996, se present(cid:243) al Consejo y al Parlamento un informe relativo a dichos pagos (1) que conten(cid:237)a una serie de propuestas de reforma. Los debates en todas las instituciones comunitarias se centraron en problemas entre los que se incluye la compatibilidad de dichas subvenciones con los demÆs objetivos de la Comunidad en relaci(cid:243)n con la protecci(cid:243)n de la salud pœblica. Se decidi(cid:243) que el sistema de subvenciones deb(cid:237)a continuar aplicÆndose, con ciertas reformas importantes. Sobre esta decisi(cid:243)n pesaron dos importantes consideraciones. La primera es que el hecho de que cesaran las subvenciones no iba a conducir a una reducci(cid:243)n significativa del consumo de tabaco, ya que los fumadores consumir(cid:237)an tabaco importado, que constituye ahora dos tercios del consumo comunitario. En segundo lugar, el hecho de que los cultivadores de tabaco se concentren en las zonas menos desarrolladas de la Comunidad con pocas alternativas al cultivo de tabaco como fuente de ingresos y de empleo. El sistema de subsidios estÆ, no obstante, sujeto a revisi(cid:243)n de acuerdo con los mecanismos normales de revisi(cid:243)n por los que se rige la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comœn. El Parlamento continuarÆ desempeæando su papel en este proceso de revisi(cid:243)n. Si el Parlamento decidiera que dichas subvenciones son incompatibles con las obligaciones generales de la Comunidad en materia de salud pœblica, ello se tendr(cid:237)a en cuenta para definir la futura pol(cid:237)tica en este Æmbito. La publicidad de los productos del tabaco en televisi(cid:243)n y el patrocinio de programas de televisi(cid:243)n por empresas tabaqueras se aborda en la Directiva 89/552/CEE del Consejo, de 3 de octubre de 1989, sobre la coordinaci(cid:243)n de determinadas disposiciones legales, reglamentarias y administrativas de los Estados Miembros relativas al ejercicio de actividades de radiodifusi(cid:243)n televisiva (2), modificada por la Directiva 97/36/CE (3). Por lo que se refiere al patrocinio de acontecimientos («cualquier contribuci(cid:243)n, pœblica o privada, a un acontecimiento o actividad cuyo objetivo o efecto directo o indirecto sea la promoci(cid:243)n de un producto del tabaco»), el objetivo de la Directiva 98/43/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 6 de julio de 1998, relativa a la aproximaci(cid:243)n de las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas de los Estados miembros en materia de publicidad y de patrocinio de los productos del tabaco (4), es la eliminaci(cid:243)n progresiva de la publicidad y el patrocinio del tabaco. C 219 E/100 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 La referencia a fondos concedidos a la industria del tabaco por Estado miembro y por empresa es inexacta, dado que dichas ayudas s(cid:243)lo se conceden a productores de tabaco crudo en el marco de la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comœn. (1) COM(96) 554 final. (2) DO L 298 de 17. 10. 1989. (3) DO L 202 de 30. 7. 1997. (4) DO L 213 de 30. 7. 1998. (2000/C 219 E/128) PREGUNTA ESCRITA E-2146/99 de Freddy Blak (PSE) a la Comisi(cid:243)n (24 de noviembre de 1999) Asunto: Doble nacionalidad El problema de los trabajadores ilegales, especialmente en el sector de la construcci(cid:243)n, es un problema que crece cada d(cid:237)a. Los sindicatos europeos han observado que cada d(cid:237)a hay mÆs casos de trabajadores polacos del sector de la construcci(cid:243)n en, entre otros pa(cid:237)ses, Alemania y Dinamarca que tienen una nacionalidad polaca y una ficticia nacionalidad alemana. ¿EstÆ informada la Comisi(cid:243)n de este problema, y se han tomado medidas para resolver esta insostenible situaci(cid:243)n? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de enero de 2000) La Comisi(cid:243)n no tiene noticia de los problemas causados por una doble nacionalidad ficticia de determinados trabajadores del sector de la construcci(cid:243)n. De cualquier forma, dado que la adquisici(cid:243)n de la nacionalidad de un Estado miembro es competencia, en principio, del Estado miembro de que se trate, son sus autoridades las que deben controlar y verificar si los trabajadores empleados en su territorio tienen su nacionalidad o la de un pa(cid:237)s tercero. AdemÆs, puesto que su Seæor(cid:237)a hace referencia en su pregunta a situaciones de desplazamiento de trabajadores para la prestaci(cid:243)n transnacional de servicios, quizÆ resulte œtil recordar el objetivo de la Directiva 96/71/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 16 de diciembre de 1996 sobre el desplazamiento de trabajadores efectuado en el marco de una prestaci(cid:243)n de servicios (1), a saber, garantizar una competencia leal entre las empresas prestatarias de servicios al tiempo que se garantiza una adecuada protecci(cid:243)n de los trabajadores desplazados al efecto. En cuanto a su campo de aplicaci(cid:243)n, hay que subrayar que la Directiva se aplica a las empresas que destinan trabajadores a otro Estado miembro, sin diferenciar entre los que son nacionales de un pa(cid:237)s comunitario y los que no lo son. Durante los œltimos aæos, los interlocutores sociales europeos del sector de la construcci(cid:243)n, la Federaci(cid:243)n Europea de Trabajadores de la Construcci(cid:243)n y la Madera y la Federaci(cid:243)n del Sector Europeo de la Construcci(cid:243)n han discutido en el seno del comitØ de diÆlogo sectorial «Construcci(cid:243)n» el problema de los trabajadores en situaci(cid:243)n ilegal. Ni en el transcurso de estos debates ni en el de otros contactos mantenidos con los interlocutores sociales ha sido informada la Comisi(cid:243)n del problema planteado por su Seæor(cid:237)a. (1) DO L 18 de 21. 1. 1997


title: Yttrande från Regionkommittén om "Migrationsströmmar i Europa"

eurovoc_concepts:
illegal migration
migratory movement
refugee
right of asylum

text: 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 57/67 Yttrande från Regionkommittén om ”Migrationsströmmar i Europa” (2000/C 57/10) BAKGRUND Regionkommitténs beslut av den 2 juni 1999 att i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget utarbeta ett yttrande i frågan och ge utskott 7 (utbildning, yrkesutbildning, kultur, ungdomsfrågor, idrott, medborgerliga rättigheter) i uppdrag att bereda ärendet. Bidraget från utskott 5 efter sammanträdet den 6 september 1999 (Föredragande: Rüdiger von Plüskow, D, PES). Utkastet till yttrande (CdR 227/99 rév. 2) som antogs av utskott 7 den 1 oktober 1999 (Föredragande: Salvatore Distaso, I, EPP). Vid sin 31:a plenarsession den 17–18 november 1999 (sammanträdet den 18 november) antog Regionkommittén enhälligt följande yttrande. 1. Inledning 1. 1. 1990-talet har till stor del karakteriserats av en kraftigt ökad invandring till unionens medlemsländer. Omfattningen kan räknas i flera miljoner. I flera medlemsländer har den ökade invandringen varit den främsta orsaken till be- folkningsökningen. 1. 2. De bakomliggande orsakerna till den kraftigt ökade migrationen till medlemsländer har huvudsakligen sin grund i flera centrala orsaker: — Det kraftigt ökade befolkningstrycket i framförallt unionens sydligare grannländer. — Järnridåns försvinnande, Sovjetunionens upplösning m. m. — Upplösningen av Jugoslavien och dess följder för Balkan och övriga Europa. — Den kraftigt ökade invandringen i våra medlemsländer har fått och får stundtals svåra konsekvenser för de lokala och regionala myndigheterna. Befolkningsökningen ger upphov till migrationsströmmar vars effekter i första hand påverkar de europeiska lokala och regionala myndigheter- na. Dessa har därför börjat undersöka möjligheterna att delta i de nationella regeringarnas och de överstatliga organens beslutsprocesser när det gäller politiska åtgärder för att hantera problemet i fråga. 1. 3. Regionen Apulien och Europarådets kommunal- kongress anordnade den 2–3 oktober 1997 i Bari en internatio- nell konferens om ”Kommunerna och regionerna inför migra- tionsströmmarna i Medelhavsområdet, från intolerans till utveckling”. 1. 4. Detta initiativ, ägnat att medvetandegöra allmänheten, nationella regeringar och lokala myndigheter, mynnade ut i en specifik slutdeklaration och ett engagemang från Europarådets kommunalkongress plenarförsamlings sida som, på basis av den specifika rapport som presenterades av regionen Apulien, antog resolution nr 69/98 och rekommendation nr 50/98 som överlämnades till Europarådets ministerkommitté. I dessa dokument, i vilka man konstaterat att feno- 1. 5. menet är allvarligt och komplext och kommer att sträcka sig över en lång tidsperiod, har man utarbetat en konkret strategi. Denna syftar till att ta itu med problemet som kommer att påverka hela Europa, med en mer omedelbar effekt i regionerna på norra sidan av Medelhavet. Om det inte hanteras rätt kan det ge upphov till intolerans och utlänningshat samt ge näring åt den organiserade brottsligheten, med allvarliga konsekvenser för den allmänna ordningen. 1. 6. Europarådets kommunalkongress uppmanade Euro- peiska unionen i sin rekommendation nr 50/98 att bidra till fastställandet av gemensamma regler vad gäller migra- tionsströmmarna från Medelhavsområdet och att erkänna Medelhavsområdets kommuner och regioner som gränsområ- den när de engagerar sig i gränsöverskridande och mellanregio- främja projekt för mottagande av nalt samarbete för att invandrare samt utvecklingen av deras ursprungsländer. 1. 7. Problemets vidd försvåras också av att statistiken på detta område ger en långt ifrån rättvisande bild. Vi har här att göra med ett stort mörkertal när det gäller den illegala invandringen. Denna icke registrerade invandring finns i alla medlemsländer. Förbättrad gränskontroll jämte ökade polisiära insatser mot dem som inom medlemsländerna utnyttjar den illegala invandringen måste på kort sikt till. Omfattningen av den illegala invandringen förefaller betydligt större i unionens följd av närheten till de be- sydligare länder, dels till folkningstyngda Magrebstaterna och det krisdrabbade Balkan, dels på grund av svårhanterliga geografiska förhållanden. C 57/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 2. Allmänna kommentarer Regionkommittén avser att delta mer aktivt i Euro- 2. 1. peiska unionens beslutsprocess, med tanke på att in- vandringsproblematiken faller under såväl medlemsstaternas som de lokala och regionala förvaltningarnas kompetensområ- de, beroende på utifrån vilken av de många olika aspekterna man betraktar invandrarna. 2. 2. Europeiska unionen kan efter ändringarna i Amster- damfördraget spela en viktig roll såväl som lagstiftare som genom studier och forskning. Unionen skulle därigenom kunna samordna de enskilda medlemsstaternas åtgärder beträf- fande migrationsströmmar, i syfte att få till stånd ett europeiskt system för en rättvis och så långt som möjligt opartisk fördelning av de flyktingar som söker ett mottagarland. Som utgångspunkt vid en sådan fördelning bör man i princip göra åtskillnad mellan de flyktingar som omfattas av Genèvekon- ventionen och dem som inte gör det. I sammanhanget kan nämnas rådets och kommissionens handlingsplan, som antogs av rådet den 11–12 december 1998 i Wien, om genomförande av Amsterdamfördragets bestämmelser. I planen nämns bl. a. utvecklingen av en övergripande strategi i migrationsfrågor. ReK uttrycker dessutom ett starkt stöd för Europeiska rådets senaste beslut i Tammerfors den 15–16 oktober 1999 som framhäver utvecklingen av en gemensam asyl- och migra- tionspolitik inom EU. 2. 3. Hanteringen av migrationsströmmen i Europa ingår i insatserna för att värna om medborgarnas grundläggande rättigheter och syftar till att bekämpa rasism, främlingshat och social utslagning. Migrationsströmmar inom och till Europa är en naturlig och önskvärd företeelse som mottagarländerna och regionerna av flera skäl — framför allt kulturella, demografiska och ekonomiska — kan dra fördel av. Europeiska rådet fastställde i sitt beslut av den 15–16 oktober 1999 att styrnin- gen av dessa migrationsströmmar är hela unionens uppgift som måste lösas solidariskt med beaktande av följande aspek- ter: — Partnerskap med ursprungsländerna. — Ett gemensamt EU-asylsystem. — Rättvis behandling av medborgare från tredje land. 2. 4. Vi måste finna en väl sammanhållen lösning på migrationsfrågan, och problemet får inte förväxlas med symp- tomen. förföljelse på grund av kön eller otillräckligt skydd av be- folkningen på grund av en svag statsapparat eller utbredd organiserad brottslighet. 2. 6. Om inte lämpliga utvecklingsprogram utarbetas kom- mer sådana problem att bidra till migrationsströmmarnas ökning: dessa blir än mer omfattande när destabiliserande faktorer tillkommer som t. ex. krisen på Balkan och den ökande folkmängden i Medelhavsområdets södra del. För att kunna lösa dessa problem måste Europeiska 2. 7. unionen få möjlighet att ingripa med alla ändamålsenliga medel, bl. a. ekonomiska, inte bara för att upprätthålla säkerhe- ten i medlemsstaterna, utan också för att med noggrant utarbetade ”behandlingsformer” lösa ovannämnda problem. 2. 8. Det handlar om att bryta den onda cirkel som bl. a. är roten till många av dagens plågoris i Europeiska unionens medlemsstater, t. ex. prostitution, också bland barn och ungdo- mar, handel med organ och drogmissbruk. Endast genom målinriktade åtgärder för att försöka 2. 9. lösa de problem som framkallar migrationsströmmarna kan vi få ned dessa till normal nivå. 3. Särskilda kommentarer För att få migrationsströmmarna under kontroll måste 3. 1. åtgärder vidtas på två områden. För det första vad gäller invandringsområdena, för det andra vad gäller utvandring- sområdena. 3. 2. Invandringsområdena Insatser på sådana områden bör bestå av a) åtgärder för att ta emot flyktingar i en nödsituation som den som utlösts av krisen på Balkan och situationen i Kosovo, särskilt i de gränsområden där det är angeläget att förbättra den första fasen i flyktingmottagandet, b) integrering av flyktingar för att förhindra att de dras in i organiserad brottslighet och se till att de får ordnade levnadsförhållanden, något som måste främjas i samtliga europeiska regioner med utgångspunkt i överenskommel- ser mellan EU, nationella regeringar och lokala och regio- nala myndigheter. 2. 5. Migrationsströmmarna är utan tvivel symptom på komplexa problem som t. ex. djup fattigdom, ekonomisk och social tillbakagång, etniska konflikter, politisk förföljelse, För att insatserna skall bli så väl avpassade som möjligt 3. 3. måste man först i detalj definiera olika flyktingkategorier, som sedan kan tjäna som refererenspunkter: 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 57/69 — Asylsökande Personer som inväntar svar på sin asylansökan eller som på annan grund registrerats som asylsökande av värdlandets regering eller FN:s flyktingkommissariat, UNHCR (Office of the United Nations High Commissioner for Refugees). — Flyktingstatus av humanitära skäl Personer som söker skydd utan att uppfylla flyktingkonventio- nernas krav för att få flyktingstatus, men som beviljas tillfälligt uppehållstillstånd. Målet bör vara att få till stånd en enhetlig metod för likabehandling av flyktingar inom denna kategori som kan ersätta de många olika regler om humanitära skäl som för närvarande tillämpas i EU:s medlemsstater. 3. 5. 4. Dessutom bör alla krafter sättas in för att stödja det lokala självstyret och den demokratiska utvecklingen, och därigenom skapa det rätta klimatet för att utvecklingspolitiken skall kunna genomföras i enlighet med subsidiaritetsprincipen. 3. 5. 5. Målet är också att i dessa områden se till att det finns en adekvat social kontroll och förhindra att världssamfundets bidrag utnyttjas av den organiserade brottsligheten. EU-institutionerna har tagit åtskilliga initiativ i 3. 5. 6. frågan, vilket bekräftar att man oroas över detta komplicerade och omfattande problem, som bör hanteras på ett adekvat sätt med hänsyn till de nya möjligheter till ingripanden som Amsterdamfördraget erbjuder. — Flykting i det egna landet 3. 6. EU-initiativ Personer som drivits på flykt i det egna landet — en kategori som dock endast har begränsad aktualitet i medlemsstaterna. 3. 6. 1. ella EU-initiativ: Regionkommittén har särskilt noterat följande aktu- — Illegala invandrare Personer som inte ingår i den officiella statistiken, som lätt dras in i organiserad brottslighet och som utgör ett stort, dolt problem. Hellre än att Regionkommittén på egen hand försöker 3. 4. hitta ett alternativ som kan presenteras för kommissionen, rådet och Europaparlamentet är det, med tanke på flyktingfrå- gans komplexa natur och den mångfald av olika faktorer som påverkar den, bättre att Regionkommittén på sikt inrättar en arbetsgrupp med representanter och sakkunniga från Regionkommitténs utskott 5 och 7, som i samarbete med Europeiska kommissionen löpande skulle kunna komma med värdefulla bidrag i den beslutsprocess som redan har inletts. 3. 5. Utvandringsområdena 3. 5. 1. Förutom det trängande behovet av mottagnings- och integreringsstrategier som nämns ovan, måste utvecklingsmöj- ligheter skapas för utvandringsområdena. — Förslag till rådets beslut om ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja integreringen av flyktingar (1). — Förslag till rådets beslut om en gemensam åtgärd antagen av rådet på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Euro- peiska unionen med åtgärder för att praktiskt stödja mottagande och frivillig repatriering av flyktingar, fördriv- na personer och asylsökande (2). — Tillkomsten av en högnivågrupp för asyl- och migrationsfr- ågor (7–8 december 1998). — Utkast till gemensam åtgärd beslutad av rådet på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen om inrättandet av ett system för tidig varning för översändande av uppgifter om olaglig invandring och olagliga nätverk för invandring (3). — Förslag om invandring och asyl som godkändes av Europa- parlamentet vid plenarsessionen i april 1999. — Det pågående arbetet på en harmonisering av hur asyl- och flyktingfrågorna skall hanteras när det gäller såväl procedur som substans. 3. 5. 2. Det är nödvändigt att på plats vidta åtgärder inom olika sektorer, bl. a. genom att engagera de europeiska företa- gen eftersom de har större kontakt med dessa områden. Detta kan ske genom samarbetspolitiska åtgärder. A¨ ven om ovanstående initiativ bekräftar att situa- 3. 6. 2. tionen är kritisk, är de fokuserade på ett fåtal aspekter av problemet och tycks inte ingå i någon övergripande strategi. 3. 5. 3. Det handlar om att utarbeta ett globalt program för att säkerställa den lokala utvecklingen genom att stödja mikroföretag och ge en struktur åt hälso- och utbildningssek- torerna. (1) KOM(1998) 731 slutlig — 98/0356 CNS. (2) KOM(1998) 733 slutlig. (3) 99/0909 CNS. C 57/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 Regionkommittén välkomnar besluten i Tammerfors om en ny gemensam europeisk asylpolitik, nya åtgärder mot den organiserade brottsligheten jämte förnyat krav på att dels skapa förutsättningar för en ny strategi på migrationsområdet, dels konkretisera de viktigaste beståndsdelarna i en sådan strategi. En aktiv dialog i den gemensamma arbetsgruppen mellan Regionkommitténs utskott 5 och 7 och företrädare för kommissionen kan underlätta att en sådan gemensam strategi tas fram. 3. 6. 3. Det är därför viktigt att insatserna också inom detta område fokuserar mer på planering och inte som nu dikteras av olika nödsituationer (vilket bland annat innebär att fastställa omfattningen på insatserna vid oförutsägbara händelser och avsätta tillräckliga medel för akuta och nödvändiga insatser), vilket också påpekas i kommissionens meddelande av den 23 februari 1994 om invandrar- och asylpolitik (1). I detta meddelande framhåller kommissionen behovet av ett över- gripande tillvägagångssätt som grundar sig på tre separata insatser som dock hör samman: — Reducera migrationstrycket. — Hålla migrationsströmmarna under kontroll. — Förstärka integrationspolitiken beträffande invandrare som vistas lagligen i ett land. 3. 6. 4. Under sådana förhållanden skulle man kunna utnytt- ja de många samordningsvinsterna mellan de olika samar- betsparterna, nämligen regeringar och lokala myndigheter, icke-statliga organisationer och företag samt universitet och det civila samhället i övrigt. För att uppnå ovannämnda mål, dvs. se till att en 3. 6. 5. lämplig utveckling kommer i gång i utvandringsområdena för att få ned migrationsströmmarna till mer normala nivåer, måste man angripa orsaken till problemen i stället för sympto- men. 3. 6. 6. Med avseende på en stabilisering av förhållandena på Balkan har FN, EU och OSSE (Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa) vidtagit åtgärder som utan tvivel kommer att förbättra situationen. Regionkommittén anser att dessa åtgärder bör stödjas ytterligare genom till exempel finansie- ringsplanerna för att inrätta korridor nr 8 och andra liknande initiativ. Syftet skulle vara att sätta igång en lokal ut- vecklingsprocess och med detta som utgångspunkt utforma en strategi för att integrera Balkanländerna i EU, något som otvivelaktigt skulle kunna bromsa de pågående migra- tionsströmmarna. 3. 6. 7. Om det vore möjligt att uppskatta kostnaderna för otillräckliga åtgärder eller inte några åtgärder alls för att (1) KOM(94) 23 slutlig. lösa de problem som orsakar migrationsströmmarna, skulle världssamfundet eller Europeiska unionen helt säkert vara än investe- mer motiverade att utarbeta och förverkliga ett ringsprogram för utvandringsområdena. Därför vore det önskvärt att förstärka ”gränspolitiken” och ge särskilt gränsre- gionerna möjlighet att medverka i utformningen och genomfö- randet av utvecklingspolitiken. 3. 6. 8. Det är uppenbart för Regionkommittén att en varak- tig solidaritetspolitik skulle kunna förvandla problemet med migrationsströmmarna till en resurs för Europa. 4. Slutsatser Ovan redovisade synpunkter visar hur komplexa de 4. 1. frågor är som hänger samman med migrationen. De är oftast i hög grad relevanta för regionala och lokala myndigheter. Nästan alla migrationsfrågor som hanteras på nationell nivå blir till slut ärenden för lokala och regionala myndigheter. Följaktligen är det av största vikt att kommissionen och Europaparlamentet samråder med Regionkommittén i frågor som rör migrationsflödet och i de frågor som på det här området inbegrips i kommissionens förslag när det gäller lokala och regionala myndigheters intressen och ansvar. Utöver denna rekommendation anser Regionkommittén att det är viktigt att framhålla följande särskilda mål som syftar till att hålla migrationsströmmarna under kontroll: a) Att man, helst på Europeiska kommissionens initiativ, håller en konferens för företrädare för nationella och regionala myndighetsnivåer, lokala institutioner samt icke- statliga organisationer, för att inom ramen för en global strategi fastställa ändamålsenliga riktlinjer och specifika insatser. Syftet är att utarbeta ett program som stöd för mottagnings- och integrationspolitik i invandrarlandet och en utvecklingspolitik i utvandrarlandet. b) Att kommissionen utarbetar ett program som syftar till att förbättra informationsutbytet, bl. a. genom särskilda seminarier om de olika orsakerna till migrationsströmmar- na, sjukvården och soci- alförsäkringssystemen i medlemsstaterna. särskilt med hänsyn till c) Att det upprättas ett informationsnät som omfattar Euro- peiska unionen, kandidatländerna och utvandrarländerna för att studera och övervaka migrationsströmmarna. Detta kan ske genom ett tätare samarbete mellan redan befintliga centrum och den föreslagna observationsgrupp som stöds av regionen Apulien och CEMR (Europarådets kommunal- kongress) (resolution nr 69/98) och som utgör ett instru- ment för att utarbeta en specifik insatspolitik. I samband med detta bör man också uppmärksamma de relevanta initiativ som kommissionen har tagit, särskilt i samarbete med Eurostat. 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 57/71 d) Att det upprättas en arbetsgrupp med ledamöter och sakkunniga från Regionkommitténs utskott 5 och 7 som i lämplig utsträckning kan samarbeta med kommissionen. Syftet är att se till att kontakter upprättas mellan de lokala och regionala myndigheterna samt kommissionen och medlemsstaterna vad gäller dessa initiativ, bl. a. med tanke på förberedelserna av den konferens som nämns under punkt a. e) Att man utnyttjar potentialen i avtalen mellan EU och Medelhavsländerna, förstärker politiken för samarbete över gränserna och skapar en reservfond att användas till akuta och nödvändiga insatser för att skydda EU:s gränser och till de inledande faserna av flyktingmottagandet. f) Att rådet och parlamentet i det pågående arbetet med harmonisering av hur asyl- och flyktingfrågorna skall hanteras, beaktar vikten av FN:s barnkonvention när dessa frågor behandlas. Bryssel den 18 november 1999. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER Yttrande från Regionkommittén om ”Förslag till rådets beslut om ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja integreringen av flyktingar” (2000/C 57/11) BAKGRUND Kommissionens ”Förslag till rådets beslut om ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja integreringen av flyktingar” (KOM(1998) 731 slutlig) (1). Rådets beslut av den 6 juli 1999 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga kommittén i ärendet. Regionkommitténs presidiums beslut av den 15 september 1999 att ge utskott 5 — socialpolitik, folkhälsa, konsumentskydd, forskning, turism — i uppdrag att utarbeta yttrandet. Det utkast till yttrande (CdR 347/99) som antogs av utskott 5 den 6 september 1999 (Föredragande: Rüdiger von Plüskow, D-PSE). Mot bakgrund av ovanstående 31:e plenarsession den 17–18 november 1999 (sammanträdet den 18 november). antog Regionkommittén enhälligt följande yttrande vid sin 1. Inledning 1. 1. Europeiska unionens allmänna budget innehåller sedan 1998 tre inbördes förbundna budgetposter som rör flyktingar, fördrivna personer och asylsökande. Hittills har kommissio- nens åtgärder genomförts som pilotprojekt. Europeiska parla- mentet anslog 10 miljoner euro i budgeten för vartdera året 1997 och 1998 för detta ändamål. Pilotåtgärderna (1) EGT C 36, 10. 2. 1999, s. 20. utvärderades till stor del av externa experter; de första resul- taten föreligger och är positiva enligt uppgift från kommissio- nen. 1. 2. På parlamentets uppmaning lägger kommissionen nu fram förslaget om en övergripande uppläggning som utgår från befintliga åtgärder. A¨ ven inom ramen för EU:s socialpolitik innefattar denna uppläggning föreliggande förslag som syftar till att främja integreringen av flyktingar i Europeiska unionen, som baseras på artikel 235 i EG-fördraget


title: Rådets resolution af 18. november 1999 om inddragelse af sundhedsbeskyttelse i alle Fællesskabets politikker og aktiviteter

eurovoc_concepts:
EU Member State
action programme
health policy
public health

text: 24. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 86/3 R¯DETS RESOLUTION af 18. november 1999 om inddragelse af sundhedsbeskyttelse i alle F(cid:230)llesskabets politikker og aktiviteter (2000/C 86/02) R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION, 1. SOM L˘GGER V˘GT P¯, at der i henhold til artikel 152 i traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab skal sikres et hłjt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastl(cid:230)ggelsen og gennemfłrelsen af alle F(cid:230)llesskabets politikker og akti- viteter; (cid:151) at foretage en hurtig og gennemsigtig vurdering af indvirkningen af F(cid:230)llesskabets politikker p(cid:229) menne- skers sundhed (cid:151) at identificere alle forslag i (cid:229)rlige arbejdsprogram, der kan have betydning for sundhedsbeskyttelsen 2. SOM MINDER OM, at R(cid:229)dets resolution af 8. juni 1999 om F(cid:230)llesskabets fremtidige indsats inden for folkesundhed (1) understregede EF-borgernes bekymringer med hensyn til sundhedsfarer og deres forventninger om et hłjt sundheds- niveau, behovet for en hłj grad af gennemsigtighed og synlighed vedrłrende i F(cid:230)llesskabet, som de sundhedsm(cid:230)ssige udfordringer, som medlemsstaterne og Den Europ(cid:230)iske Union vil st(cid:229) over for ved begyndelsen af det kommende (cid:229)rtusinde; sundhedsrelaterede aktiviteter 3. SOM FINDER, at det er nłdvendigt med et hłjt politisk forpligtelsesniveau for at sikre, at sundhedsbeskyttelsen varetages ved fastl(cid:230)ggelsen og gennemfłrelsen af alle F(cid:230)llesskabets politikker og aktiviteter; 4. SOM SER MED TILFREDSHED P¯ den indledende omorgani- sering af Kommissionens interne strukturer, der afspejler folkesundhedens betydning i F(cid:230)llesskabet; 5. SOM NOTERER SIG Kommissionens fjerde beretning om indfłrelse af krav om sundhedsbeskyttelse i F(cid:230)llesskabets politikker; 6. SOM NOTERER SIG det arbejde med vurdering af sundheds- virkninger, som et gjort p(cid:229) nationalt og internationalt plan, samt de erfaringer, der er gjort med vurdering af miljłvirk- ninger; 7. SOM ENDNU ENGANG BEKR˘FTER, at et hłjt sundheds- beskyttelsesniveau i F(cid:230)llesskabet kr(cid:230)ver koordinering, konsekvens og komplementaritet i medlemsstaterne og i F(cid:230)llesskabets institutioner; 8. SOM ENDNU ENGANG BEKR˘FTER de tidligere opfordringer til Kommissionen vedrłrende sundhedsbeskyttelse i F(cid:230)lles- skabets politikker og aktiviteter, navnlig med henblik p(cid:229) (cid:151) at anvende en problemorienteret tilgang og fokusere p(cid:229) spłrgsm(cid:229)l fremtidige rapporter, samtidig med at der tages hensyn til priori- teterne i det nye folkesundhedsprogram; vigtighed yderste de af i 9. OPFORDRER DESUDEN Kommissionen til (cid:151) at udarbejde en strategi og at indarbejde relevante bestanddele i forslaget til handlingsprogram for folke- sundheden samt til gennemfłrelse af forpligtelsen til at indfłre sundheds- beskyttelse i alle F(cid:230)llesskabets politikker słrge for passende strukturer (cid:151) at videreudvikle vurderingen af indvirkningen af F(cid:230)lles- skabets politikker og aktiviteter p(cid:229) folkesundheden og at oprette et ekspertnetv(cid:230)rk med henblik p(cid:229) at fremme metoder, f(cid:230)rdigheder og en f(cid:230)lles terminologi, der er anvendelig p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan (cid:151) med en problemorienteret tilgang at fastl(cid:230)gge nogle f(cid:229) f(cid:230)llesskabsforanstaltninger for at vurdere deres indvirk- ning p(cid:229) sundheden og bruge dem som pilotomr(cid:229)der til en bredere anvendelse p(cid:229) tv(cid:230)rs af F(cid:230)llesskabets poli- tikker; 10. OPFORDRER INDTR˘NGENDE medlemsstaterne til (cid:151) at tage hensyn til sundhedsvirkningen ved samord- ningen af deres politikker og i forbindelse med deres bidrag til udviklingen af F(cid:230)llesskabets politikker (cid:151) at bidrage til det arbejde, der głres i hele F(cid:230)llesskabet, ved at vurdere sundhedsvirkningen af F(cid:230)llesskabets politikker og aktiviteter p(cid:229) nationalt plan, og (cid:151) at udvikle hensigtsm(cid:230)ssige metoder, kriterier og en formaliseret mekanisme til at vurdere F(cid:230)llesskabets politikkers indvirkning p(cid:229) menneskers sundhed (cid:151) at underrette Kommissionen om udviklingen i poli- tikken p(cid:229) tv(cid:230)rs af sektorerne p(cid:229) nationalt plan, herunder virkningen af F(cid:230)llesskabets politikker og akti- viteter. (1) EFT C 200 af 15. 7. 1999, s. 1


title: Komission asetus (EY) N:o 2449/1999, annettu 18 päivänä marraskuuta 1999, asetuksessa (EY) N:o 1758/1999 tarkoitetun rukiin vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

text: L 298/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 11. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2449/1999, annettu 18 päivänä marraskuuta 1999, asetuksessa (EY) N:o 1758/1999 tarkoitetun rukiin vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitet- tujen tarjousten osalta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2513/ 98 (4), ja erityisesti sen 7 artiklan, sekä katsoo, että 1) 2) kaikkiin kolmansiin maihin vietävän rukiin vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1758/1999 (5), asetuksen (EY) N:o 1501/95 7 artiklan mukaan komissio voi toimitettujen tarjousten perusteella asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa säädettyä menettelyä noudat- taen päättää tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä, 3) 4) erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea tai vähimmäismaksua, ja tässä asetuksessa määrätyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tarjouskilpailu jätetään ratkaisematta niiden tarjousten osalta, jotka on toimitettu 12. —18. marraskuuta 1999 osana asetuk- sessa (EY) N:o 1758/1999 tarkoitettua rukiin vientitukea tai vientimaksua koskevaa tarjouskilpailua. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 19 päivänä marraskuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EYVL L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EYVL L 210, 10. 8. 1999, s. 3


title: Résolution du Parlement européen sur le bogue de l'an 2000 dans les secteurs civil et militaire

eurovoc_concepts:
environmental risk prevention
impact of information technology
industrial hazard
nuclear accident
nuclear safety
systems interconnection

text: 7. 7. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 189/229 TEXTE PROPOSÉ PAR LA COMMISSION AMENDEMENTS DU PARLEMENT Jeudi, 18 novembre 1999 (Amendement 12) Article 15, paragraphe 4 bis (nouveau) 4 bis. Aucune donnée n’est transférée ni rendue acces- sible aux autorités d’États tiers ou aux agences ou autori- tés d’États membres autres que celles qui recueillent les données originales visées aux articles 4 et 8, sauf accord écrit exprès des autorités de contrôle communes. Résolution législative du Parlement européen sur la proposition de règlement du Conseil concer- nant la création du système «Eurodac» pour la comparaison des empreintes digitales des deman- deurs d’asile et de certains autres étrangers (COM(1999) 260 0 C5-0082/1999 0 1999/0116(CNS)) (Procédure de consultation) Le Parlement européen, (cid:21) vu la proposition de la Commission au Conseil (COM(1999) 260), (cid:21) consulté par le Conseil conformément à l’article 63, paragraphe 1, point a) du traité CE (C5-0082/1999), (cid:21) vu l’article 67 de son règlement, (cid:21) vu le rapport de la commission des libertés et des droits des citoyens, de la justice et des affaires intérieures et l’avis de la commission juridique et du marché intérieur (A5-0059/1999); 1. approuve la proposition de la Commission ainsi amendée; invite la Commission à modifier en conséquence sa proposition, conformément à l’article 250, para- 2. graphe 2, du traité CE; invite le Conseil, au cas où il entendrait s’écarter du texte approuvé par le Parlement, à en informer 3. celui-ci; demande à être à nouveau consulté au cas où le Conseil entendrait modifier de manière substantielle 4. la proposition de la Commission; 5. charge sa Présidente de transmettre la position du Parlement au Conseil et à la Commission. 6. Bogue de l’an 2000 B5-0268, 0279, 0292 et 0303/1999 Résolution du Parlement européen sur le bogue de l’an 2000 dans les secteurs civil et militaire Le Parlement européen, (cid:21) vu les responsabilités qui leurs conséquences au niveau de la pollution radioactive et chimique, et vu son rôle en matière de sécurité nucléaire au titre du traité Euratom, incombent à l’Union européenne dans les accidents graves et C 189/230 Journal officiel des Communautés européennes FR 7. 7. 2000 Jeudi, 18 novembre 1999 (cid:21) vu sa résolution du 25 février 1999 sur le problème du bogue de l’an 2000 (1), dans lequel était réclamée une réactualisation trimestrielle de la part de la Commission; vu également les nombreux rapports de cette même Commission (COM(1998) 102, SEC(1998) 2100, COM(1999) 275), les conclusions (2) et la résolution du 28 juin 1999 (3) du Conseil, ainsi que les travaux du G 8 et de l’AIEA, (cid:21) vu la réactualisation transmise le 8 novembre 1999 par la Commission à sa commission de l’industrie, du commerce extérieur, de la recherche et de l’énergie, A. B. constatant que l’on redoute de plus en plus dans le monde entier que l’incapacité des ordinateurs d’identifier le passage à l’an 2000 n’affecte les systèmes de contrôle dans les centrales nucléaires et d’autres installations présentant un risque pour l’environnement, de même que les réseaux d’approvi- sionnement hors site en électricité de ces installations et les systèmes de commande, de contrôle, de communication et de renseignement des forces nucléaires, rappelant que les systèmes de sécurité de centrales nucléaires ne sont généralement pas à commande numérique, bien que la plupart des systèmes de contrôle le soient, et rappelant que, même si des progrès énormes ont été accomplis, comme le reconnaît la Commission, l’on accepte également de plus en plus l’idée de l’impossibilité de rendre tous ces systèmes automatisés «compatibles an 2000», de sorte que l’on risque d’avoir à faire face à des dysfonctionnements au niveau des infrastructures et à un manque de préparation parmi les PME, C. prenant dès lors acte du fait que, selon des analystes qui font autorité, il existe un risque réduit mais inacceptable de voir se produire de graves accidents nucléaires ou autres, et ce en particulier en Europe centrale et orientale et dans les NEI, surtout lorsque les centrales nucléaires utilisent du pluto- nium, et qu’il existe un risque analogue de voir éclater accidentellement une guerre nucléaire, D. E. F. G. H. rappelant qu’il existe dans le monde entier des centaines de centrales nucléaires et de réacteurs de recherche en activité, ainsi que des milliers d’autres installations présentant des risques pour l’environ- nement, que l’on trouve ce type d’installations dans tous les États membres de l’UE, et que, dans le passé, des erreurs de date ont provoqué des incidents et failli causer des accidents dans plusieurs cen- trales nucléaires, estimant que des erreurs de dates et des faux signaux sont également susceptibles d’affecter les forces nucléaires, ce qui pourrait avoir des conséquences désastreuses, en particulier lorsque ces armes nuclé- aires sont en état d’alerte maximal, comme c’est le cas aux États-Unis et au sein de la Fédération de Russie, et rappelant que deux des États membres de l’Union européenne disposent d’armes nucléaires qui pourraient être affectées par les problèmes informatiques occasionnés par le passage à l’an 2000, se félicitant de l’annonce faite par le gouvernement britannique suivant laquelle il a remplacé les minutes par des jours dans le délai de déclenchement de l’arme nucléaire, rappelant qu’en 1996, la commission Canberra sur l’élimination des armes nucléaires a demandé que soit désenclenché le système d’alerte maximale pour toutes les armes nucléaires, de préférence en séparant les charges nucléaires des vecteurs, rappelant qu’un certain nombre de résolutions émanant de l’Assemblée générale des Nations unies, et notamment la résolution 53/77Y «Vers un monde sans armes nucléaires: nécessité d’un nouvel agenda», ont réclamé le désenclenchement des systèmes d’alerte nucléaire; convie les gouvernements des États disposant d’armes nucléaires à adopter toutes les mesures néces- 1. saires afin d’éviter que des problèmes d’informatique liés au passage à l’an 2000 ne provoquent un déclen- chement accidentel et involontaire de ces armes nucléaires, en neutralisant le système d’alerte de ces armes; convie tous les États membres de l’Union européenne qui ne sont pas des puissances nucléaires à 2. insister vigoureusement dans ce sens; (1) (2) (3) JO C 153 du 1. 6. 1999, p. 52. Entre autres, Cardiff, les 15 et 16 juin 1998, conclusions 44 et 45; Vienne, les 11 et 12 décembre 1998, conclu- sions 52 et 53, et Cologne, les 3 et 4 juin 1999, conclusion 36. JO C 200 du 15. 7. 1999, p. 2. 7. 7. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 189/231 Jeudi, 18 novembre 1999 3. demande à tous les gouvernements de veiller à ce que les exploitants de toutes les centrales nucléaires et autres installations présentant un risque pour l’environnement qui ne peuvent prouver expressément que celles-ci sont «compatibles an 2000» soient avisés de ce que de telles installations doivent être fermées au moins temporairement lors du passage à l’an 2000, et de prévoir dans tous les cas qu’un approvisionne- ment d’appoint en électricité soit disponible pour une période allant jusqu’à 60 jours pour toutes les cen- trales nucléaires, de manière à assurer le fonctionnement des pompes des circuits de réfrigération et des systèmes de sécurité, tout en s’assurant qu’un système de secours soit opérationnel à plus long terme pour les installations de refroidissement du combustible; propose que le Conseil et la Commission fassent pres- sion dans ce sens auprès de tous les gouvernements, et en particulier en Europe centrale et orientale, en Russie, dans les NEI et en Turquie; rappelle et réaffirme les termes de sa résolution précitée du 25 février 1999 et constate à ce propos 4. que deux problèmes en particulier semblent persister: (cid:21) le niveau des progrès dans certains États membres n’est pas suffisant, ce qui pourrait entraîner des conséquences en rapport avec les niveaux d’intégration transfrontaliers, globaux et sectoriels, (cid:21) les PME sont davantage exposées à d’éventuels dysfonctionnements que de grandes entreprises inter- nationales, et un certain nombre d’entre elles pourraient subir des pertes financières importantes si elles ne s’adaptent pas en temps voulu, ce qui requiert l’adoption d’urgence de mesures par la Commis- sion, et par les administrations régionales et nationales; 5. souhaite vivement que le Conseil européen d’Helsinki, qui se tiendra quelques semaines seulement avant le passage au nouveau millénaire, adopte les mesures qui s’imposent dans ce contexte et informe les citoyens européens avec précision des problèmes et des risques potentiels; 6. demande aux États membres de l’OCDE de fournir d’urgence des ressources spécifiques aux États d’Europe centrale et orientale et aux NEI afin de leur permettre de financer des alternatives aux centrales nucléaires lors du passage à l’an 2000 et, à moyen terme, de fermer les centrales nucléaires qui ne corres- pondent plus aux normes de sécurité reconnues au niveau international, et de financer des sources d’éner- gie alternatives; charge sa Présidente de transmettre la présente résolution à la Commission, au Conseil, au Conseil de 7. sécurité des Nations unies, à l’AIEA, ainsi qu’aux gouvernements des États membres, des États candidats et des États membres de l’OCDE. 7. Timor oriental B5-0271, 0273, 0280, 0289, 0299 et 0307/1999 Résolution du Parlement européen sur le Timor oriental Le Parlement européen, (cid:21) vu ses résolutions antérieures sur la situation au Timor oriental, (cid:21) vu la résolution 1264/99 du Conseil de sécurité des Nations unies, (cid:21) vu la déclaration faite par la Présidence, au nom de l’Union européenne, le 21 septembre 1999, (cid:21) rappelant l’accord conclu entre l’Indonésie et le Portugal sur la question du Timor oriental, le 5 mai 1999, ainsi que les accords conclus à la même date entre les Nations unies et les gouvernements indonésien et portugais au sujet des préparatifs de la consultation de la population du Timor oriental par un scrutin direct et au sujet de mesures de sécurité, A. B. considérant que le résultat du référendum fait apparaître clairement la volonté du peuple timorais d’accéder à l’indépendance, 78,5 % de celui-ci s’étant prononcé en ce sens, considérant que la Minuto et les observateurs internationaux, y compris la délégation du Parlement européen et celle du Conseil, ont reconnu la légalité et la validité du référendum,