title: Регламент (ЕО) № 2543/1999 на Комисията от 1 декември 1999 година относно номенклатурата на страните и териториите за външнотърговската статистика на Общността и статистиката на търговията между държавите-членкиТекст от значение за ЕИП.

eurovoc_concepts:
economic statistics
foreign trade
international statistics
intra-EU trade
nomenclature

formats: html pdf print xhtml

text: 262 BG Официален вестник на Европейския съюз 02/т. 11 31999R2543 2. 12. 1999 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 307/46 РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 2543/1999 НА КОМИСИЯТА от 1 декември 1999 година относно номенклатурата на страните и териториите за външнотърговската статистика на Общността и статистиката на търговията между държавите-членки (текст от значение за ЕИП) КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Регламент (ЕО) № 1172/95 на Съвета от 22 май 1995 г. относно статистиката, която се отнася до търговията със стоки на Общността и нейните държави-членки с трети страни (1), последно изменен с Регламент (ЕО) № 374/98 (2), (4) мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответ- ствие със становището на Комитета по статистиката, отна- сяща се до търговията със стоки с трети страни, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: като има предвид, че: Член 1 (1) (2) (3) съгласно член 9 от Регламент (ЕО) № 1172/95 въвеждането на номенклатурата на страните и териториите е от компе- тентността на Комисията; версията на номенклатурата, която бе валидна на 1 януари 1999 г. , бе дадена в приложението към Регламент (ЕО) № 2645/98 на Комисията (3); от 1 януари 1999 г. номенклатурата на страните и терито- риите се базира на стандарт ISO алфа-2; за предпочитане е да има преходен период, който да позволи на държавите- членки да се адаптират към направените изменения; като има предвид, че е съществено, с цел опростяване, този пре- ходен период, да завърши с влизането в сила на разпоред- бите, ревизиращи правилата за единния административен документ; Версията, валидна от 1 януари 2000 г. на номенклатурата на външнотърговската страните и териториите статистика на Общността и за статистиката на търговията между държавите-членки е дадена в приложението към настоящия регламент. за целите на Член 2 Настоящият регламент влиза в сила на 1 януари 2000 г. Въпреки това държавите-членки имат право да използват тризначните цифрови кодове, които също са показани в приложението към настоящия регламент, до влизането в сила на разпоредбите, които преработват приложения 37 и 38 към Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (4). Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на 1 декември 1999 година. За Комисията Pedro SOLBES MIRA Член на Комисията (1) ОВ L 118, 25. 5. 1995 г. , стр. 10. (2) ОВ L 48, 19. 2. 1998 г. , стр. 6. (3) ОВ L 335, 10. 12. 1998 г. , стр. 22. (4) ОВ L 253, 11. 10. 1993 г. , стр. 1. 02/т. 11 BG Официален вестник на Европейския съюз 263 ПРИЛОЖЕНИЕ НОМЕНКЛАТУРА НА СТРАНИТЕ И ТЕРИТОРИИТЕ ЗА ВЪНШНОТЪРГОВСКАТА СТАТИСТИКА НА ОБЩНОСТТА И ТЪРГОВИЯТА МЕЖДУ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ ЕВРОПА (1) (Версия, валидна от 1 януари 2000 г. ) (001) Франция Включително Монако и френските отвъдморски департаменти (Реюнион, Гваделупа, Мартиника и Френска Гвиана) Белгия Люксембург Нидерландия Германия Включително остров Хелиголанд; изключва територията на Бюзинген Италия Включително Ливиньо Обединеното Кралство Великобритания, Северна Ирландия, островите в Ламанша и о-в Ман Включително Азорските острови и Мадейра Включително Балеарските острови и Канарските острови; изключва Сеута и Мелила Включително островите Пеньон де Велес де ла Гомера, Пеньон де Алусемас и Чафаринас. Включително Аландските острови Включително архипелагът Свалбард и остров Ян Майен Включително германската територия Бюзинген и италианската община Кампионе д’Италия (017) (018) (003) (004) (005) (006) (007) (008) (009) (010) (011) (021) (023) Ирландия Дания Гърция Португалия Испания Сеута Мелила (030) Швеция (032) (038) (024) (028) (037) Финландия Австрия Исландия Норвегия Лихтенщайн (039) Швейцария FR BE LU NL DE IT GB IE DK GR PT ES XC XL SE FI AT IS NO LI CH FO AD GI VA MT SM TR EE LV LT PL CZ SK HU RO BG AL UA (041) (043) (044) (045) (046) (047) (052) (053) (054) (055) (060) (061) (063) (064) (066) (068) (070) (072) Фарьорски острови Андора Гибралтар Светият престол Наричан още Ватикана Включително Гозо и Комино Малта Сан Марино Турция Естония Латвия Литва Полша Чешка република Словакия Унгария Румъния България Албания Украйна (1) Разделянето на страни и територии по континенти не засяга съдържанието на географските или икономическите зони, използвани в статистическите публикации. 264 BG Официален вестник на Европейския съюз 02/т. 11 BY MD RU Sl HR BA YU (073) Беларус Често наричана Белорусия (074) (075) (091) (092) (093) Молдова (Република) Руска федерация Често наричана Русия Словения Хърватия Босна и Херцеговина (094) Югославия Сърбия и Черна гора MK (1) (096) Бивша югославска репуб- лика Македония CY (600) Кипър АФРИКА (2) MA DZ TN LY EG SD MR ML BF NE TD CV SN GM GW GN SL LR CI GH TG BJ NG CM CF GQ ST GA CG CD RW BI SH AO ET (204) (208) (212) (216) (220) (224) (228) (232) (236) (240) (244) (247) (248) (252) (257) (260) (264) (268) (272) (276) (280) (284) (288) (302) (306) (310) (311) (314) (318) (322) (324) (328) (329) (330) (334) Мароко Алжир Тунис Либийска арабска Джамахирия Често наричана Либия Египет Судан Мавритания Мали Буркина Фасо Нигер Чад Кабо Верде Сенегал Гамбия Гвинея-Бисау Гвинея Сиера Леоне Либерия Кот д’Ивоар Гана Того Бенин Нигерия Камерун Често наричана Бряг на слоновата кост Централноафриканска република Екваториална Гвинея Сао Томе и Принсипи Габон Конго Конго (Демократична република) По-рано Заир Руанда Бурунди Света Елена Ангола Етиопия Включително островите Асенсион и Тристан да Куня Включително Кабинда (1) Временен код, който не предопределя по никакъв начин окончателната номенклатура за тази страна, която ще бъде съгласувана след приключване на преговорите, които в момента текат по тази тема в Обединените нации. (2) Разделянето на страни и територии по континенти не засяга съдържанието на географските или икономическите зони, използвани в статистическите публикации. 02/т. 11 BG Официален вестник на Европейския съюз 265 ER DJ SO KE UG TZ SC IO MZ MG MU KM YT ZM ZW MW ZA NA BW SZ LS (336) Еритрея (338) (342) (346) (350) (352) Джибути Сомалия Кения Уганда Танзания (Обединена република) Танганайка, Занзибар и Пемба (355) Сейшелски о-ви Острови Мае, Праслин, Ла Диг, Фрегат и Силует; острови Амиранте (включително Дерош, Алфонс, Плат и Коетиви); острови Фаркуар (включително Провидънс); острови Алдабра и острови Космоледо. (357) (366) (370) (373) (375) (377) (378) (382) (386) Британска територия в Индийския океан Архипелаг Чагос Мозабмик Мадагаскар Мавриций Мавриций, остров Родригес, остров Агалега и плитчините Каргадос Карахос (о-ви Сейнт Брандос) Коморски острови Гранд комор, Анжуан и Мохели Гранд Тер и Памандзи Майот Замбия Зимбабве Малави (388) Южна Африка (389) (391) (393) (395) Намибия Ботсуана Свазиленд Лесото АМЕРИКА (1) US CA GL PM MX BM GT BZ HN SV NI CR PA AI CU KN HT BS TC DO VI AG DM KY (400) (404) (406) (408) (412) (413) (416) (421) (424) (428) (432) (436) (442) (446) (448) (449) (452) (453) (454) (456) (457) (459) (460) (463) Съединени щати Включително Пуерто Рико Включително островите Суан Включително островите Корн Включително предишната Зона на канала Канада Гренландия Сен Пиер и Микелон Мексико Бермуда Гватемала Белиз Хондурас Ел Салвадор Никарагуа Коста Рика Панама Ангуила Куба Сент Китс и Невис Хаити Бахамски острови Острови Търкс и Кайкос Доминиканска република Виржински острови на САЩ Антигуа и Барбуда Доминика Каймановите острови (1) Разделянето на страни и територии по континенти не засяга съдържанието на географските или икономическите зони, използвани в статистическите публикации. 266 BG Официален вестник на Европейския съюз 02/т. 11 JM LC VC VG BB MS TT GD AW AN CO VE GY SR EC PE BR CL BO PY UY AR FK АЗИЯ (1) LB SY IQ IR IL XP JO SA KW BH QA AE OM YE GE AM AZ KZ TM UZ TJ (464) Ямайка (465) (467) (468) (469) (470) (472) (473) (474) (478) (480) (484) (488) (492) (500) (504) (508) (512) (516) (520) (524) (528) (529) (604) (608) (612) (616) (624) (625) (628) (632) (636) (640) (644) (647) (649) (653) (076) (077) (078) (079) (080) (081) (082) Сейнт Лусия Сейнт Винсент Британски Виргински острови Барбадос Монсерат Тринидад и Тобаго Гренада Аруба Включително Северни Гренадини Включително Южни Гренадини Нидерландски Антили Кюрасао, Бонер, Сент Евстатиус, Саба и южната част на Сент Маартен Колумбия Венецуела Гаяна Суринам Еквадор Перу Бразилия Чили Боливия Парагвай Уругвай Аржентина Фолклендски острови Ливан Сирийска арабска репуб- лика Ирак Иран (Ислямска репуб- лика) Израел Западен бряг и ивицата Газа Йордан Саудитска Арабия Кувейт Бахрейн Катар Включително островите Галапагос Наричана още Сирия Наричан още Иран Западният бряг включва Източен Йерусалим Обединени арабски емирства Абу Даби, Дубай, Шарджа, Аджман, Ум ал Кайвайн, Рас ал Хайма и Фуджейра По-рано Северен Йемен и Южен Йемен Оман Йемен Грузия Армения Азърбайджан Казахстан Туркменистан Узбекистан Таджикистан (1) Разделянето на страни и територии по континенти не засяга съдържанието на географските или икономическите зони, използвани в статистическите публикации. 02/т. 11 BG Официален вестник на Европейския съюз 267 KG AF PK IN BD MV LK NP BT MM TH LA VN KH ID MY BN SG PH MN CN KP KR JP TW HK MO (083) Киргизстан (660) (662) (664) (666) (667) Афганистан Пакистан Индия Бангладеш Малдивски острови (669) Шри Ланка (672) (675) (676) (680) (684) (690) (696) (700) (701) (703) (706) (708) (716) (720) (724) (728) (732) (736) (740) (743) Непал Бутан Мианмар Тайланд Наричана още Бирма Лаоска народна демокра- тична република Наричана още Лаос Виетнам Камбоджа Индонезия Малайзия Полуостровна Малайзия и Източна Малайзия (Саравак, Сабах и Лабуан) Бруней Даруссалам Наричан още Бруней Сингапур Филипини Монголия Китай Корея (Народна демокра- тична република) Наричана още Северна Корея Корея (Република) Наричана още Южна Корея Япония Тайван Хонконг Макао ОКЕАНИЯ (1) AU PG (800) (801) Австралия Папуа-Нова Гвинея XO (802) Австралийска Океания Източна част на Нова Гвинея; Архипелаг Бисмарк (включително Нова Британия, Нова Ирландия, Лавонгаи (Нов Хановер) и острови на Адмиралтейството); Северни Соломонови острови (Бугенвил и Бука); острови Тробриан, остров Удларк; острови д’Антркасто и архипелаг Луизиад Кокосови (Кийлинг острови), Коледен остров, остров Хърд и острови Макдоналд и остров Норфолк NR NZ SB TV NC XA WF KI PN XZ (803) (804) (806) (807) (809) (810) (811) (812) (813) (814) Науру Нова Зеландия Изключва владението Рос (Антарктика) Соломонови острови Тувалу Нова Каледония Включително островите Лоялти (Маре, Лифу и Увеа) Американска Океания Американска Самоа, Гуам, Малки далечни острови на САЩ (остров Бейкър, остров Хаулънд, остров Джарвис, атол Джонстън, риф Кингман, острови Мидуей, атол Палмира и остров Уейк) Уолис и Футуна Включително Алофи Кирибати Питкерн Новозеландска Океания Токелау и Ниуе; острови Кук (1) Разделянето на страни и територии по континенти не засяга съдържанието на географските или икономическите зони, използвани в статистическите публикации. 268 BG Официален вестник на Европейския съюз 02/т. 11 FJ VU TO WS MP PF FM MH PW (815) Острови Фиджи (816) (817) (819) (820) Вануату Тонга Самоа Северни Мариански острови (822) Френска Полинезия Маркизки острови, острови Общество (включително Таити), острови Туамоту, острови Гамбиер и Аустрал. Също така остров Клипертън (823) (824) (825) Микронезия (Федерални щати на) Яп, Косре, Чук, Понпей Остров Маршал Палау ДРУГИ ТЕРИТОРИИ XR (890) Полярни региони Арктически региони, които не са определени или класифицирани другаде: Антарктика (територията южно от 60° южна ширина); включително остров Амстердам, остров Сейнт Пол, Архипелаг Кроза и острови Кергелен; остров Буве; Южна Джорджия и Южни Сандвичеви острови РАЗНИ QU или QV (959) QW (960) QX (977) или QY (978) QZ (979) (958) Страни и територии, които не са определени Не е задължително Не е задължително Не е задължително Не е задължително Не е задължително Не е задължително Страни и територии, които не са определени в контек- ста на търговията вътре в Общността Страни и територии, които не са определени в контек- ста на търговията с трети страни Страни и територии, които не се разкриват от търгов- ски или военни съображе- ния Страни и територии, които не се разкриват от търгов- ски или военни съображе- ния в контекста на търго- вията вътре в Общността Страни и територии, които не се разкриват от търгов- ски или военни съображе- ния в контекста на търго- вията вътре в Общността


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2234/99 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Pression over for offshore-centre.

eurovoc_concepts:
financial institution
money laundering
tax avoidance

formats: html pdf print

text: C 219 E/128 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/159) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2234/99 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (1. december 1999) Om: Pression over for offshore-centre Hvilke direkte og indirekte foranstaltninger anvendes i łjeblikket over for offshore-centre, der mist(cid:230)nkes for mangelfuld gennemfłrelse af bestemmelserne om hvidvaskning af penge (for eksempel administrative instrukser fra G7-banktilsynsfłrende eller andre myndigheder for at standse bankoverfłrsler til visse jurisdiktioner)? Er der nogen principiel grund til, at lignende foranstaltninger ikke kan anvendes over for centre, som har undladt at gennemfłre opkr(cid:230)velse af kildeskat eller indg(cid:229) aftaler om indberetning af investeringer fra valutaudl(cid:230)ndinge? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (17. januar 2000) Kommissionen er ikke bekendt med, at G7-gruppens banktilsynsfłrende eller andre myndigheder i visse tilf(cid:230)lde helt konkret skulle have forhindret bankoverfłrsler til offshore-centre, hvis forsvar mod hvidvask- ning af penge anses for mangelfuldt. Det er imidlertid sket, at der er blevet udstedt administrative instrukser. Den Finansielle Aktionsgruppe vedrłrende Hvidvaskning af Penge (FATF), der er verdens fłrende instans p(cid:229) dette omr(cid:229)de, kan i al offentlighed henstille til finansielle institutioner, at de skal v(cid:230)re s(cid:230)rlig opm(cid:230)rks- omme p(cid:229) forretningsforbindelser og transaktioner med personer, virksomheder og finansielle institutioner fra lande, der ikke eller i utilstr(cid:230)kkelig grad h(cid:229)ndh(cid:230)ver de relevante standarder. Dette skridt blev taget i 1996 mod Seychellerne, hvis lov om łkonomisk udvikling (Economic Develop- ment Act) syntes at skabe et skattely for sorte penge. Som fłlge af dette indgreb og den diplomatiske indsats ved samme lejlighed blev loven aldrig gennemfłrt. I april 1999 udsendte b(cid:229)de de amerikanske og de britiske myndigheder en formel meddelelse til de finansielle institutioner, hvori de blev advaret mod finansielle transaktioner med deltagelse af Antigua og Barbuda. Mere generelt og med udgangspunkt i et mandat fra G7 har FATF taget et vigtigt initiativ, der best(cid:229)r i at udpege de lande og territorier, der ikke er tilstr(cid:230)kkeligt samarbejdsvillige som led i den globale kamp mod hvidvaskning af penge. (2000/C 219 E/160) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2239/99 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (1. december 1999) Om: Udgifter til overs(cid:230)ttelse og tolkning Oplys venligst udgifterne til overs(cid:230)ttelse og tolkning i EU i 1999 samt den ansl(cid:229)ede udgift i hvert enkelt tilf(cid:230)lde, baseret p(cid:229) en viderefłrelse af de nuv(cid:230)rende sprogpolitikker, hvis de eksisterende officielle sprog blev udvidet med henholdsvis, et, to, tre, fire, fem, seks, syv, otte, ni, ti eller elleve sprog


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2368/99 af Jules Maaten (ELDR) til Kommissionen. Legionella-bakterien.

eurovoc_concepts:
Belgium
European social policy
Netherlands
cross-border cooperation
disease prevention
epidemic
exchange of information
infectious disease
trade event
water analysis

text: C 203 E/168 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 1. 2. Har den łstrigske forbundsregering givet Kommissionen meddelelse om denne undersłgelse? I bekr(cid:230)ftende fald hvorn(cid:229)r blev Kommissionen informeret herom og i hvilken udstr(cid:230)kning? I ben(cid:230)gtende fald hvad agter Kommissionen at głre i betragtning af disse kendsgerninger og med 3. henblik p(cid:229) Slovakiets forest(cid:229)ende tiltr(cid:230)delsesforhandlinger? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (16. december 1999) Den łstrigske regering har for nylig fremsendt en kopi af undersłgelsen til Kommissionen. En fłrste gennemgang bekr(cid:230)fter ikke den opfattelse, at de slovakiske myndigheder skulle have givet Kommissionen forkerte oplysninger. Kommissionen er blandt andet blevet underrettet om, at programmet for ombygningen af Bohunice V1 fłrst vil v(cid:230)re fuldfłrt i 2000. Kommissionen vil gennemg(cid:229) denne undersłgelse yderligere og vil indg(cid:229)ende drłfte alle oplysninger, der ikke har v(cid:230)ret tilg(cid:230)ngelige fłr, med de behłrige slovakiske myndigheder. Forud for og under tiltr(cid:230)delsesforhandlingerne vil Kommissionen fortsat nłje fłlge udviklingen inden for nuklear sikkerhed i Slovakiet og specielt tilse at landet opfylder sin forpligtelse om hurtig nedlukning af Bohunice V1 i 2006/2008. (2000/C 203 E/217) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2368/99 af Jules Maaten (ELDR) til Kommissionen (1. december 1999) Om: Legionella-bakterien 1. Har Kommissionen kendskab til det nye udbrud af lungebet(cid:230)ndelse og pontiak-feber, som for(cid:229)rsages af legionella-bakterien, og som er bedre kendt som legion(cid:230)rsygen? (Som f. eks. under den vestfrisiske florafestival i Bovenkarspel i slutningen af februar i (cid:229)r og p(cid:229) en handelsmesse i Kapellen i Belgien fra den 29. oktober til den 7. november i (cid:229)r)? Har Kommissionen kendskab til, om man kunne have forhindret dette udbrud eller om man under 2. alle omst(cid:230)ndigheder havde kunnet begr(cid:230)nse det betydeligt, hvis der havde v(cid:230)ret pligt til at undersłge vandet p(cid:229) steder, som kunne have v(cid:230)ret kilden til udbruddet, f. eks. whirlpools, klimaanl(cid:230)g og varmt- vandssystemer? 3. Mener Kommissionen, at denne kontrol af vandet błr głres obligatorisk p(cid:229) handelmesser og ved lignende foranstaltninger, hvor der er mange mennesker til stede? Har Kommissionen til hensigt at iv(cid:230)rks(cid:230)tte et samarbejde hen over gr(cid:230)nserne med hensyn til 4. informationsudveksling vedrłrende legion(cid:230)rsygen og eventuelle lignende bakteriesygdomme? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (16. december 1999) 1. Kommissionen blev gjort opm(cid:230)rksom p(cid:229) de seneste udbrud af legion(cid:230)rsyge i Nederlandene og Belgien af medlemsstaternes myndigheder gennem det system for tidlig varsling og reaktion, der blev etableret ved Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets beslutning nr. 2119/98/EF af 24. september 1998 om oprettelse af et net til epidemiologisk overv(cid:229)gning af og kontrol med overfłrbare sygdomme i F(cid:230)lles- skabet (1). 2. De forebyggende foranstaltninger, der er nłdvendige for at mindske risikoen, m(cid:229) nłdvendigvis omfatte mere end tilsyn med vand, som s(cid:230)dvanligvis af praktiske grunde ikke kan gennemfłres ofte nok 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/169 til, at dette i sig selv kan v(cid:230)re en effektiv forebyggelse. Forebyggelse af udbrud af sygdomme som den her meddelte błr derfor ske p(cid:229) grundlag af en r(cid:230)kke af foranstaltninger, der tager sigte p(cid:229) at begr(cid:230)nse de forskellige relevante risikofaktorer (herunder utilstr(cid:230)kkelig vandkvalitet, lukkede vandsystemer, vandtempe- raturer og utilstr(cid:230)kkelige dekontamineringssystemer). De seneste to udbrud af sygdomme har sat 3. fokus p(cid:229) et nyt omr(cid:229)de, hvor der er risiko for legion(cid:230)rsyge, nemlig nationale og internationale handelsmesser, hvor offentligheden uds(cid:230)ttes for whirl- pools og andre anl(cid:230)g, som kan sprede legionellabakterier. Kommissionen vurderer derfor i łjeblikket i samr(cid:229)d med tekniske eksperter i medlemsstaterne behovet for f(cid:230)llesskabsregler eller -retningslinjer for kontrol med legion(cid:230)rsyge for at beskytte offentligheden i s(cid:229)danne sammenh(cid:230)nge. Det er for tidligt at sige, om konklusionen heraf vil pege p(cid:229) kontrol af vand eller fokusere helt og holdent p(cid:229) andre mere effektive kontrolforanstaltninger. Det tv(cid:230)rnationale samarbejde p(cid:229) omr(cid:229)det legionellainfektioner er allerede veludviklet. Det s(cid:230)rlige 4. net, der behandler legion(cid:230)rsyge (Den Europ(cid:230)iske Arbejdsgruppe for Legionellainfektioner (EWGLI)) blev faktisk nedsat fłr beslutning 2119/98/EF, og Kommissionen har stłttet dens aktiviteter siden 1986. Denne tilsynsordning omfatter i łjeblikket 31 deltagerlande, og ordningen tager sigte p(cid:229) at indsamle oplysninger om tilf(cid:230)lde af legion(cid:230)rsyge, der rammer rejsende, s(cid:229)ledes at steder, der s(cid:230)ttes i forbindelse med mere end et tilf(cid:230)lde kan blive opdaget, og s(cid:229) myndighederne i det p(cid:229)g(cid:230)ldende land kan blive underrettet. Varsling om grupper af tilf(cid:230)lde uden tilknytning til rejser blev for nylig lagt ind under denne ordning, hovedsagelig som reaktion p(cid:229) udbruddet i Nederlandene tidligere i (cid:229)r. Alle tilf(cid:230)lde, der meddeles EWGLI, meddeles videre til det land, hvor infektionen har fundet sted, og alle de łvrige deltagerlande. Denne arbejdsmetode har fłrt til en hurtig identifikation af udbrud af sygdomme og til en tidlig kontrol og hurtig indledning af forebyggende foranstaltninger, og ordningen indg(cid:229)r nu som et konkret net for bestemte sygdomme i F(cid:230)llesskabets net til epidemiologisk overv(cid:229)gning af og kontrol med overfłrbare sygdomme i F(cid:230)llesskabet. (1) EFT L 268 af 3. 10. 1998. (2000/C 203 E/218) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2369/99 af Lu(cid:237)s Queir(cid:243) (UEN) til Kommissionen (1. december 1999) Om: Genopbygningsstłtte til (cid:216)sttimor Det er kommet til offentlighedens kundskab, at den f(cid:230)lles vurderingsmission under ledelse af Verdens- banken har afsluttet opgłrelsen over behovene p(cid:229) kort sigt ((cid:229)rene 2000, 2001 og 2002) i forbindelse med genopbygningen i (cid:216)sttimor. Kommissionen har forelagt et fłrste overslag over udgifterne til de forskellige genopbygningsforanstalt- ninger, som belłber sig til USD 200 millioner. S(cid:229)vel Kommissionen som den hłjtst(cid:229)ende repr(cid:230)sentant for den f(cid:230)lles udenrigs- og sikkerhedspolitik har gentagne gange givet udtryk for EU(cid:146)s intention om at samarbejde og yde en klar og effektiv stłtte til finansielle omr(cid:229)de tilsluttet sig dette łnske i genopbygningen i (cid:216)sttimor. Parlamentet har p(cid:229) det forbindelse med drłftelsen og vedtagelsen ved fłrstebehandlingen af budgettet for 2000. Hvorledes agter Kommissionen p(cid:229) den baggrund at samordne sin indsats til stłtte for genopbygningen i (cid:216)sttimor med Verdensbanken og UNTAET, og hvilken holdning vil den konkret indtage ved donorkonferencen i Tokyo den 17. december 1999? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (16. december 1999) Hvad ang(cid:229)r Kommissionens holdning til genopbygningen af (cid:216)sttimor, skal det (cid:230)rede medlem vide, at F(cid:230)llesskabet har ydet fłdevarehj(cid:230)lp samt łjeblikkelig humanit(cid:230)r bistand i forbindelse med flygtningenes tilbagevenden til (cid:216)sttimor


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2225/99 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione. Funzionari delle istituzioni licenziati.

eurovoc_concepts:
EU Member State
administrative sanction
civil service
employment statistics
servant (EU)

text: 18. 7. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 203 E/151 (2000/C 203 E/193) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2225/99 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione (1o dicembre 1999) Oggetto: Funzionari delle istituzioni licenziati Si prega di precisare il numero e la percentuale di invitati a lasciare il servizio della Commissione, del Parlamento e del Consiglio in ciascuno degli ultimi cinque anni e di raffrontarli con i corrispondenti numero e percentuale presso le amministrazioni pubbliche dei cinque maggiori Stati membri. funzionari Risposta data dal sig. Kinnock in nome della Commissione (7 dicembre 1999) La Commissione ha licenziato undici funzionari nel corso degli ultimi cinque anni. La ripartizione annua Ł la seguente: 1995: 4 1996: 0 1997: 1 1998: 3 1999: 3 (fino al mese di novembre) La Commissione non dispone di licenziamenti di personale del Consiglio o del Parlamento. Il quesito andrebbe quindi posto alle rispettive amministrazioni delle due istituzioni sopra citate. informazioni circa i La Commissione non dispone delle statistiche relative ai licenziamenti di funzionari delle amministrazioni pubbliche negli Stati membri nØ ha l(cid:146)autorit(cid:224) legale per chiedere che tali cifre le siano comunicate. (2000/C 203 E/194) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2227/99 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione (1o dicembre 1999) Oggetto: Parit(cid:224) del potere d(cid:146)acquisto Utilizzando gli ultimi dati Eurostat disponibili, quali sono (a) le parit(cid:224) del potere d(cid:146)acquisto PIL in euro per ciascuno degli Stati membri UE e (b) le parit(cid:224) del potere d(cid:146)acquisto del settore dei beni e servizi in euro per ognuno degli Stati membri UE (utilizzando, in mancanza di migliore parametro, i dati PPA relativi al settore industriale). Risposta data del sig. Solbes Mira a nome della Commissione (20 dicembre 1999) Le parit(cid:224) del potere d(cid:146)acquisto (PPA) che risultano dal confronto di prezzi fra gli Stati membri e gli altri paesi partecipanti al programma vengono infine espresse in maniera tale che il prodotto interno lordo globale (PIL) dei 15 Stati membri, o qualsiasi sottoaggregato PIL oggetto del confronto, Ł identico sia che venga espresso in euro che nelle parit(cid:224) standardizzate. Le parit(cid:224) standardizzate riflettono le differenze di livello dei prezzi rispetto alla media dei 15 Stati membri. Le PPA vengono calcolate in base alla classificazione della spesa finale. Per questo motivo non esiste un insieme di PPA disponibile specificatamente per il settore commerciale o per quello industriale, ma le PPA che si riferiscono alla spesa per i consumi delle singole famiglie e per gli investimenti fissi lordi possono fornire un(cid:146)indicazione del valore assunto dalle PPA in questi settori


title: PERGUNTA ESCRITA E-2228/99 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) à Comissão. Taxas de inflação sustentáveis.

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
euro area
inflation
long-term forecast

text: 1. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 219 E/127 (2000/C 219 E/158) PERGUNTA ESCRITA E-2228/99 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) Comissªo (1 de Dezembro de 1999) Objecto: Taxas de infla(cid:231)ªo sustentÆveis Concorda a Comissªo com Balassa-Samuelson, segundo os quais as taxas de infla(cid:231)ªo nos Estados-membros da Uniªo Europeia que participam na zona do euro terªo tendŒncia para variar a longo prazo em fun(cid:231)ªo das suas taxas diferenciais de crescimento da produtividade (e das taxas relativas de crescimento da produtividade dos seus sectores comerciais e nªo comerciais)? Caso a resposta seja afirmativa, poderia a Comissªo apresentar uma avalia(cid:231)ªo das taxas de infla(cid:231)ªo sustentÆveis em cada Estado-membro da Uniªo Europeia que participa na zona do euro, se a taxa mØdia de infla(cid:231)ªo fosse (a) de 1 % ao ano e (b) de 2 % ao ano. Poderia a Comissªo apresentar ainda uma estimativa das taxas de infla(cid:231)ªo sustentÆveis, com base nos mesmos pressupostos, no caso de a GrØcia, a Dinamarca, a SuØcia e o Reino Unido aderirem ao euro? Resposta dada pelo ComissÆrio Pedro Solbes Mira em nome da Comissªo, (20 de Dezembro de 1999) A experiŒncia obtida com outras uniıes monetÆrias, como por exemplo a dos Estados Unidos, sugere que os diferenciais entre as taxas de infla(cid:231)ªo nas diferentes regiıes de uma uniªo monetÆria podem persistir durante per(cid:237)odos alargados, embora nªo possam ser permanentes nem elevados. A experiŒncia indica igualmente que os actuais diferenciais das taxas de infla(cid:231)ªo na zona do euro nªo sªo anormalmente elevados. Na zona do euro, existe a possibilidade de persistirem n(cid:237)veis variÆveis de taxas de infla(cid:231)ªo ao longo de um per(cid:237)odo alargado, especialmente pelo facto de se prever uma diminui(cid:231)ªo das actuais diferen(cid:231)as entre os n(cid:237)veis de pre(cid:231)os vigentes nos vÆrios Estados-membros. A convergŒncia dos n(cid:237)veis de pre(cid:231)os deverÆ ser impulsionada por uma maior integra(cid:231)ªo do mercado, pelo refor(cid:231)o da transparŒncia dos pre(cid:231)os e por um processo de convergŒncia econ(cid:243)mica real, isto Ø, a convergŒncia dos padrıes de vida e dos n(cid:237)veis de produtividade, suscept(cid:237)veis de afectar os n(cid:237)veis de pre(cid:231)os relativos atravØs de certas vias, tais como o efeito de Balassa-Samuelson. Outros factores, para alØm do efeito Balassa-Samuelson, desempenharªo, muito provavelmente, um papel na acelera(cid:231)ªo ou no abrandamento do processo de convergŒncia dos pre(cid:231)os. Seria extremamente dif(cid:237)cil fornecer uma avalia(cid:231)ªo quantitativa da margem existente para a manuten(cid:231)ªo a prazo de diferenciais de infla(cid:231)ªo na zona do euro. Algumas das hip(cid:243)teses subjacentes ao modelo de Balassa-Samuelson (por exemplo a paridade a longo prazo do poder de compra para os bens transaccio- nÆveis, a equaliza(cid:231)ªo dos salÆrios nos diferentes sectores de actividade dos pa(cid:237)ses e hip(cid:243)teses em termos de tecnologias de produ(cid:231)ªo) nªo terªo que se verificar necessariamente na prÆtica. A taxa dos diferenciais de produtividade observados no passado nªo terªo necessariamente de se reproduzir na Uniªo Econ(cid:243)mica e MonetÆria (UEM). As muta(cid:231)ıes estruturais, tais como a liberaliza(cid:231)ªo e a desregulamenta(cid:231)ªo, podem afectar o crescimento da produtividade, especialmente nos sectores de bens nªo transaccionÆveis, enquanto, por outro lado, a evolu(cid:231)ªo tecnol(cid:243)gica pode estar a alargar progressivamente o leque dos servi(cid:231)os transaccio- nÆveis, isto Ø, poderÆ estar a contribuir para deslocar a fronteira entre sectores transaccionÆveis e nªo transaccionÆveis, em paralelo com a pr(cid:243)pria moeda œnica. Por estas razıes, Ø extremamente dif(cid:237)cil prever o n(cid:237)vel dos diferenciais de infla(cid:231)ªo sustentÆveis na UEM. A questªo hipotØtica de saber quais seriam os resultados de outros participantes potenciais na UEM Ø talvez ainda mais dif(cid:237)cil de equacionar. Os diferenciais das taxas de infla(cid:231)ªo serªo acompanhados de perto no quadro da supervisªo multilateral e serªo avaliados com base na situa(cid:231)ªo econ(cid:243)mica global, a fim de evitar quaisquer divergŒncias nocivas a n(cid:237)vel do andamento da infla(cid:231)ªo