title: Regolamento (CE) n. 2344/1999 della Commissione, del 3 novembre 1999, che fissa i prezzi minimi di vendita delle carni bovine messe in vendita nel quadro della terza gara di cui al regolamento (CE) n. 2009/1999

eurovoc_concepts:
France
Germany
award of contract
beef
fixing of prices
minimum price

text: 4. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 281/55 REGOLAMENTO (CE) N. 2344/1999 DELLA COMMISSIONE del 3 novembre 1999 che fissa i prezzi minimi di vendita delle carni bovine messe in vendita nel quadro della terza gara di cui al regolamento (CE) n. 2009/1999 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 805/68 del Consiglio, del 27 giugno 1968, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore delle carni bovine (1), modificato da ultimo dal in particolare l'articolo 7, regolamento (CE) n. 1633/98 (2), paragrafo 3, considerando quanto segue: (1) (2) Sono stati messi in vendita mediante gara determinati quantitativi di carni bovine, fissati dal regolamento (CE) n. 2009/1999 della Commissione (3). A norma dell'articolo 9 del regolamento (CEE) n. 2173/ 79 della Commissione (4), modificato da ultimo dal rego- lamento (CE) n. 2417/95 (5), i prezzi minimi di vendita per le carni oggetto di gara devono essere fissati tenuto conto delle offerte pervenute. (3) Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per le carni bovine, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I prezzi minimi di vendita da applicare per le carni bovine per la gara prevista dal regolamento (CE) n. 2009/1999 per la quale il termine di presentazione delle offerte è scaduto il 25 ottobre 1999 sono stati fissati nell'allegato del presente regola- mento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 4 novembre 1999. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 3 novembre 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 148 del 28. 6. 1968, pag. 24. (2) GU L 210 del 28. 7. 1998, pag. 17. (3) GU L 248 del 21. 9. 1999, pag. 15. (4) GU L 251 del 5. 10. 1979, pag. 12. (5) GU L 248 del 14. 10. 1995, pag. 39. L 281/56 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 4. 11. 1999 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Προϊόντα (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Precio mínimo expresado en euros por tonelada Mindstepriser i EUR/ton Mindestpreise ausgedrückt in EUR/Tonne Ελάχιστες πωλήσεις εκφραζόµενες σε Ευρώ ανά τόνο Minimum prices expressed in EUR per tonne Prix minimaux exprimés en euros par tonne Prezzi minimi espressi in euro per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in euro per ton Preço mínimo expresso em euros por tonelada Vähimmäishinnat euroina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i euro per ton Carne con hueso — Kød, ikke udbenet — Fleisch mit Knochen — Κρέατα µε κόκαλα — Bone-in beef — Viande avec os — Carni non disossate — Vlees met been — Carne com osso — Luullinen naudanliha — Kött med ben DEUTSCHLAND Vorder- und Hinterviertel, „compensés“ Vorderviertel Hinterviertel FRANCE Quartiers compensés Quartiers avant Quartiers arrière 434 405 455 — — — (1) Véanse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 de la Comisión (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2812/98 (DO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2812/98 (EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 47). (1) Vgl. Anhänge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2812/98 (ABl. L 349 vom 24. 12. 1998, S. 47). (1) Βλέπε παραρτήµατα V και VII του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2456/93 της Επιτροπής (ΕΕ L 225 της 4. 9. 1993, σ. 4), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2812/98 (ΕΕ L 349 της 24. 12. 1998, σ. 47). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2812/98 (OJ L 349, 24. 12. 1998, p. 47). (1) Voir annexes V et VII du règlement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2812/98 (JO L 349 du 24. 12. 1998, p. 47). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2812/98 (GU L 349 del 24. 12. 1998, pag. 47). (1) Zie de bĳlagen V en VII bĳ Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2812/98 (PB L 349 van 24. 12. 1998, blz. 47). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) n. o 2456/93 da Comissão (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2812/98 (JO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2812/98 (EYVL L 349, 24. 12. 1998, s. 47) liitteet V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i kommissionens förordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2812/98 (EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 47)


title: PREGUNTA ESCRITA E-2039/99 de Monica Frassoni (Verts/ALE) a la Comisión. Túnel en el puerto de Olbia (Cerdeña).

eurovoc_concepts:
Sardinia
archaeology
environmental impact
harbour installation
heritage protection
impact study
invitation to tender
public contract
restriction on competition
transport infrastructure

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/73 Por lo que respecta al acu(cid:237)fero cercano a Calatayud, la declaraci(cid:243)n de impacto ambiental del anteproyecto del tramo Calatayud-Ricla propon(cid:237)a una serie de medidas para minimizar las repercusiones de las obras de construcci(cid:243)n del AVE, entre las que cabe citar las siguientes: no colocar en esa zona maquinaria pesada, ni verter materiales ni deshechos de ningœn tipo; estudiar las medidas necesarias para no afectar demasiado a las capas freÆticas durante las obras de excavaci(cid:243)n necesarias para la construcci(cid:243)n de la plataforma de las v(cid:237)as, y proyectar y ejecutar las obras que sean precisas para que las aguas de lluvia no se desv(cid:237)en de la zona de recarga de las capas freÆticas. Las autoridades espaæolas se han comprometido a tener en cuenta esas recomendaciones durante toda la fase de ejecuci(cid:243)n del proyecto. (2000/C 219 E/087) PREGUNTA ESCRITA E-2039/99 de Monica Frassoni (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (3 de noviembre de 1999) Asunto: Tœnel en el puerto de Olbia (Cerdeæa) El desarrollo del puerto comercial de Olbia, considerado de importancia nacional por contar con un trÆfico anual de mÆs de tres millones de toneladas de mercanc(cid:237)as y dos millones de pasajeros, estÆ regulado por el Plan Regulador portuario elaborado en 1980 y aprobado por Decreto Ministerial el 26 de junio de 1981. Dicho plan preve(cid:237)a una carretera elevada para enlazar los viaductos Norte y Sur y el embarcadero Isola Bianca. En violaci(cid:243)n a dicho plan, el 3 de octubre de 1991 la ANAS (Azienda Nazionale Autonoma Strade) encomend(cid:243) a la empresa romana Tor di Valle la construcci(cid:243)n de un tœnel en sustituci(cid:243)n de la carretera elevada, construcci(cid:243)n que comenz(cid:243) en octubre de 1998. Las obras se adjudicaron sin convocar una licitaci(cid:243)n. Durante la construcci(cid:243)n del tœnel y de los enlaces correspondientes, para los cuales no se evaluaron las repercusiones medioambientales, se encontraron importantes restos arqueol(cid:243)gicos de 1500 aæos de antig(cid:252)edad, que convierten a este descubrimiento en uno de los mÆs importantes de los œltimos aæos en Cerdeæa. Al respecto, la Soprintendenza ai Beni Artistici ha bloqueado parcialmente las obras para llevar a cabo un estudio minucioso. AdemÆs del tœnel, se han previsto otras obras portuarias, entre ellas el cegamiento de los espejos de agua entre el antiguo embarcadero, el Busazza y la calle Genova, en violaci(cid:243)n del Plan Regulador para el puerto y sin evaluar las repercusiones medioambientales. En respuesta a la denuncia presentada por la «Foundation for Environmental Education in Europe», el Ministerio de Medio Ambiente italiano seæal(cid:243) que era necesario evaluar las repercusiones medioambientales tanto en lo relativo al Plan Regulador del Puerto de Olbia como para todas sus variantes (1). En igual sentido se pronunciaron la Presidencia del Consejo de Ministros (2) y la Regi(cid:243)n Cerdeæa (3). A pesar de estas expl(cid:237)citas declaraciones y de que, de conformidad con la Directiva 85/337/CEE, la evaluaci(cid:243)n de las repercusiones medioambien- tales para los puertos comerciales que reciben buques de mÆs de 1350 toneladas, como es el caso del puerto de Olbia, es obligatoria (4), las obras continœan sin que se realice dicha evaluaci(cid:243)n. ¿QuØ medidas piensa adoptar la Comisi(cid:243)n para que se respete la Directiva 85/337/CEE y se lleve a cabo la evaluaci(cid:243)n de las repercusiones medioambientales de las obras en curso en el puerto de Olbia, en tœnel y sus enlaces? ¿No considera la Comisi(cid:243)n que la adjudicaci(cid:243)n del contrato de particular el construcci(cid:243)n del tœnel sin convocar una licitaci(cid:243)n pœblica configura una violaci(cid:243)n de la normativa europea en materia de contratos pœblicos (5)? (1) Carta circular 448/VIA/A. 55. 3 del 21. 1. 1999. (2) Carta circular UCA/1. 1. 24488/1 del 14. 11. 1991. (3) Decisi(cid:243)n de la Regi(cid:243)n Cerdeæa 14/53 del 15. 4. 1997. (4) Anexo 1, Directiva 85/337/CEE del Consejo, de 27. 6. 1985, publicada en el DO L 175 de 5. 7. 1985, p. 40. (5) Directivas del Consejo 92/50/CEE de 18. 6. 1992 (cid:129) DO L 209 de 24. 7. 1992, p. 1; 93/36/CEE de 14. 6. 1993 (cid:129) DO L 199 de 9. 8. 1993, p. 1, y 93/37/CEE de 14. 6. 1993 (cid:129) DO L 199 de 9. 8. 1993, p. 54. Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de diciembre de 1999) La obra a que se refiere Su Seæor(cid:237)a parece entrar en el Æmbito de aplicaci(cid:243)n de la Directiva 85/337/CEE del Consejo, de 27 de junio de 1985, relativa a la evaluaci(cid:243)n de las repercusiones de determinados proyectos C 219 E/74 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 pœblicos y privados sobre el medio ambiente (1) y, en particular, parece un proyecto encuadrable en las clases enumeradas en el Anexo II de la Directiva (punto 12: modificaci(cid:243)n de los proyectos que figuran en el Anexo I). Tales proyectos deberÆn someterse a una evaluaci(cid:243)n del impacto ambiental (EIA) cuando los Estados miembros consideren que as(cid:237) lo exigen sus caracter(cid:237)sticas. No obstante, se considera que los Estados miembros estÆn obligados a efectuar una evaluaci(cid:243)n previa para determinar si un proyecto del Anexo II tiene que ser sometido a un procedimiento de EIA. La Comisi(cid:243)n no estÆ al corriente de la situaci(cid:243)n que describe Su Seæor(cid:237)a, motivo por el cual se propone adoptar las medidas adecuadas para recoger informaci(cid:243)n detallada al respecto y garantizar el cumplimiento de la legislaci(cid:243)n comunitaria aplicable. (1) La Directiva 97/11/CE, por la que se modifica la Directiva 85/337/CEE, no es aplicable porque solo afecta a las solicitudes de autorizaci(cid:243)n para la realizaci(cid:243)n presentadas ante una autoridad competente despuØs del 14 de mayo de 1999. (2000/C 219 E/088) PREGUNTA ESCRITA E-2040/99 de Helena Torres Marques (PSE) a la Comisi(cid:243)n (3 de noviembre de 1999) Asunto: El turismo dentro de la organizaci(cid:243)n general de la Comisi(cid:243)n Europea El turismo es un sector esencial de la actividad econ(cid:243)mica de la Uni(cid:243)n Europea y uno de los que genera mÆs empleo. Dado su carÆcter horizontal, son mœltiples las relaciones de interdependencia con otros sectores, como los transportes, las comunicaciones, el saneamiento bÆsico, la seguridad y las pol(cid:237)ticas cultural, medioambien- tal, financiera y econ(cid:243)mica, etc. (cid:129) ¿Puede indicarme la Comisi(cid:243)n quØ lugar ocuparÆ el sector del turismo en la reorganizaci(cid:243)n en curso de la Comisi(cid:243)n Europea? (cid:129) ¿QuØ tipo de coordinaci(cid:243)n existirÆ dentro de la Comisi(cid:243)n Europea en cuanto a las diversas materias relacionadas con el turismo? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de diciembre de 1999) A partir del 1o de enero de 2000 la unidad encargada del turismo dentro de la direcci(cid:243)n general de Empresa formarÆ parte de una direcci(cid:243)n de nueva creaci(cid:243)n responsable de «Servicios, Comercio y Turismo». Ello permitirÆ al turismo beneficiarse de las sinergias derivadas de su asociaci(cid:243)n con otros grandes sectores de los servicios dentro de la misma direcci(cid:243)n y garantizarÆ el pleno reconocimiento de la aportaci(cid:243)n del turismo europeo a la realizaci(cid:243)n de los objetivos comunitarios. Entre las responsabilidades de la unidad encargada del turismo figura la de asegurar una coordinaci(cid:243)n efectiva de las medidas comunitarias que afecten al mismo. El planteamiento que habrÆ de seguirse se centrarÆ en particular en aquellos aspectos en los que una estrecha colaboraci(cid:243)n entre los servicios de la Comisi(cid:243)n puede suponer un avance en los temas definidos en las conclusiones del Consejo de 21 de junio de 1999, en relaci(cid:243)n con el turismo y el empleo, concretamente facilitando el intercambio y la difusi(cid:243)n de informaci(cid:243)n, impulsando la formaci(cid:243)n, mejorando la calidad de la oferta tur(cid:237)stica y fortaleciendo la protecci(cid:243)n ambiental y el desarrollo sostenible en el turismo. En ese sentido, se otorgarÆ especial atenci(cid:243)n a la aportaci(cid:243)n de las pequeæas y medianas empresas (PYME)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2026/99 von Caroline Jackson (PPE-DE) an die Kommission. Organophosphat-Desinfektionsbäder für Schafe.

eurovoc_concepts:
agronomic research
dangerous substance
health control
health risk
occupational health
research programme
sheep
veterinary medicinal product

text: 20. 6. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 170 E/139 f(cid:252)r die von der Kann mir die Kommission nun eine vollst(cid:228)ndige Liste jener Befugnisse vorlegen, Europ(cid:228)ischen Union oder von einem ihrer Vorg(cid:228)nger irgendwann festgelegt wurde, da(cid:223) sie unter der Zust(cid:228)ndigkeit der Nationalstaaten bleiben und niemals auf die Europ(cid:228)ische Union (cid:252)bertragen werden sollen? Antwort von Herrn Prodi im Namen der Kommission (26. November 1999) Die Gemeinschaft verf(cid:252)gt ausschlie(cid:223)lich (cid:252)ber die Befugnisse, die ihr von den Mitgliedstaaten in den Vertr(cid:228)gen (cid:252)bertragen wurden. (2000/C 170 E/167) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2024/99 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (3. November 1999) Betrifft: Kleinbauern und die Erhaltung des l(cid:228)ndlichen Raums Erkennt die Kommission die Rolle der Kleinbauern bei der Erhaltung des l(cid:228)ndlichen Raumes als Ressource sowohl f(cid:252)r die Kommune als auch f(cid:252)r den Fremdenverkehr an? Ist die Kommission nicht der Ansicht, da(cid:223) das Programm zum Schutz der l(cid:228)ndlichen Gebiete und andere l(cid:228)ndliche Entwicklungsprogramme erweitert werden sollten, um sicherzugehen, da(cid:223) die Kleinbauern f(cid:252)r diese Rolle eine angemessene finanzielle Anerkennung erhalten? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (24. November 1999) Die Kommission erkennt die wichtige Rolle der Kleinbauern bei der Bewirtschaftung des l(cid:228)ndlichen Raums, der Erhaltung der Artenvielfalt und beim Umweltschutz an. Gem(cid:228)(cid:223) der Verordnung (EG) 1259/1999 des Rates vom 17. Mai 1999 zur Festlegung von Gemeinschafts- regeln f(cid:252)r Direktzahlungen im Rahmen der Gemeinsamen Agrarpolitik (1) k(cid:246)nnen die Mitgliedstaaten die H(cid:246)he der den Landwirten gew(cid:228)hrten Direktzahlungen entsprechend objektiven Kriterien (cid:228)ndern. Die Mitgliedstaaten k(cid:246)nnen so durch K(cid:252)rzungen verf(cid:252)gbar gewordene Mittel f(cid:252)r bestimmte zus(cid:228)tzliche l(cid:228)ndlichen Entwicklung gem(cid:228)(cid:223) der Verordnung (EG) Ma(cid:223)nahmen im Rahmen der F(cid:246)rderung der 1257/1999 des Rates vom 17. Mai 1999 (cid:252)ber die F(cid:246)rderung der Entwicklung des l(cid:228)ndlichen Raums durch den Europ(cid:228)ischen Ausrichtungs- und Garantiefonds f(cid:252)r die Landwirtschaft (EAGFL) und zur ˜nderung bzw. Aufhebung bestimmter Verordnungen (2) verwenden. Diese Verordnung stellt einen integrierten Ansatz f(cid:252)r die l(cid:228)ndliche Entwicklung dar, bei dem die Anerkennung der multifunktionalen Rolle der Landwirtschaft, und damit implizit der Kleinbauern ein Schl(cid:252)sselelement ist. Sie sieht eine Reihe von Ma(cid:223)nahmen vor, die von den Mitgliedstaaten entsprechend ihren jeweiligen Bed(cid:252)rfnissen durchgef(cid:252)hrt werden k(cid:246)nnen. Da die Mitgliedstaaten die M(cid:246)glichkeit haben, weitere bzw. gegebenenfalls restriktivere Bedingungen f(cid:252)r die Gew(cid:228)hrung der Gemeinschaftsunterst(cid:252)tzung f(cid:252)r die l(cid:228)ndliche Entwicklung fest- zulegen, k(cid:246)nnen einige dieser Ma(cid:223)nahmen auch speziell der Unterst(cid:252)tzung der Kleinbauern dienen. Der Landtourismus ist eine der m(cid:246)glichen Ma(cid:223)nahmen, die von den Mitgliedstaaten in ihren Programmen zur l(cid:228)ndlichen Entwicklung beschlossen werden k(cid:246)nnen, um die Umstrukturierung des l(cid:228)ndlichen Raums und die Diversifizierung seiner Wirtschaft zu f(cid:246)rdern. (1) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999. (2000/C 170 E/168) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2026/99 von Caroline Jackson (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Organophosphat-Desinfektionsb(cid:228)der f(cid:252)r Schafe (3. November 1999) Kann die Kommission angeben, ob die EU Forschungsprojekte (cid:252)ber die Auswirkungen von Organo- phosphat-Desinfektionsb(cid:228)dern f(cid:252)r Schafe auf die menschliche Gesundheit mitfinanziert, und ob es Pl(cid:228)ne gibt, solche Desinfektionsb(cid:228)der zu verbieten oder die Sicherheitsma(cid:223)nahmen im Umgang mit diesen B(cid:228)dern zu verst(cid:228)rken? C 170 E/140 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 6. 2000 Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (20. Dezember 1999) Die Kommission kann best(cid:228)tigen, da(cid:223) die Gemeinschaft keine Forschungsprojekte (cid:252)ber die Auswirkungen von Organophosphat-Desinfektionsb(cid:228)dern f(cid:252)r Schafe auf die menschliche Gesundheit direkt finanziert. Auch gibt es keine Pl(cid:228)ne der Gemeinschaft, solche Desinfektionsb(cid:228)der zu verbieten oder zus(cid:228)tzlich zu den von den Herstellern und der nationalen Gesetzgebung einzelner Mitgliedstaaten bereits vorgesehenen Ma(cid:223)nahmen weitere Sicherheitsma(cid:223)nahmen im Umgang mit diesen B(cid:228)dern zu erlassen. Auch im Rahmen der Programme zur agroindustriellen Forschung (AIR) und zur Forschung im Bereich Fischerei, Landwirtschaft und Agroindustrie (FAIR) gibt es zur Zeit kein Projekt zu diesem Thema. Allerdings k(cid:246)nnte ein entsprechender Forschungsvorschlag im Zusammenhang mit der Leitaktion 5 des spezifischen Programms (cid:132)Lebensqualit(cid:228)t und Management biologischer Ressourcen(cid:147) im 5. Rahmen- programm zur Forschung und technologischen Entwicklung (FTE) vorgelegt werden. Eine der Priorit(cid:228)ten dieser Schwerpunktaktion ist das Thema (cid:132)Gesundheit und Wohlergehen der in der Viehzucht eingesetzten Tiere(cid:147). Forschungsaktivit(cid:228)ten (cid:252)ber verbesserte Methoden zur Ermittlung der Auswirkungen veterin(cid:228)rmedi- zinischer Produkte auf die Gesundheit von Mensch und Tier k(cid:246)nnten zu dieser Schwerpunktaktion durchgef(cid:252)hrt werden. (2000/C 170 E/169) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2029/99 von BØatrice Patrie (PSE) an die Kommission (3. November 1999) Betrifft: Gemeinschaftszusch(cid:252)sse f(cid:252)r die Milchverteilung in den Schulen Die Presse und verschiedene Vereinigungen berichten derzeit (cid:252)ber die Herabsetzung und schlie(cid:223)lich auf lange Sicht geplante K(cid:252)rzung der Zusch(cid:252)sse f(cid:252)r die Milchverteilung in den Schulen auf Beschlu(cid:223) der Europ(cid:228)ischen Kommission. Den Sachverst(cid:228)ndigen und Fachleuten f(cid:252)r Kinderern(cid:228)hrung zufolge ist die Milch ein f(cid:252)r das Wachstum der Kinder grundlegendes Nahrungsmittel und die Milchverteilung in den Schulen erm(cid:246)glicht es heute noch, bestimmte Bev(cid:246)lkerungsgruppen zu erreichen, die keine ausreichend reichhaltige und ausgewogene Ern(cid:228)hrung erhalten. Dieses Vorhaben, das sowohl von landwirtschaftlichem als auch von gesundheitspolitischem Gesichtspunkt aus besorgniserregend ist, macht einige Erkl(cid:228)rungen erforderlich: 1. Der Landwirtschaftsrat vom 14. und 15. Juni 1999 hat festgestellt, da(cid:223) (cid:132)es wichtig ist, den Milch- verbrauch aufgrund des hohen N(cid:228)hrwertes der Milch zu f(cid:246)rdern, insbesondere im Falle von Kindern und Jugendlichen(cid:147). Warum fa(cid:223)t die Kommission gegen die Meinung der Mitgliedstaaten einen Beschlu(cid:223), der die Milch- verteilung in den Schulen in Frage zu stellen droht? 2. Wie kann die Kommission, gerade jetzt, da die Politik f(cid:252)r Volksgesundheit durch den Vertrag von Amsterdam in den Rang einer horizontalen Gemeinschaftspolitik erhoben wurde, das Risiko eingehen, unter dem Vorwand knapper Finanzen die Gesundheit der europ(cid:228)ischen Kinder, die in den Schulen in den Genu(cid:223) dieses erg(cid:228)nzenden N(cid:228)hrwerts kommen, in Gefahr zu bringen? 3. In welcher H(cid:246)he k(cid:246)nnten Mittel zur F(cid:246)rderung des Milchverbrauchs eingesetzt werden bei zufrieden- stellendem Kosten-Nutzen-Verh(cid:228)ltnis und unter Ber(cid:252)cksichtigung der allgemeinen Verf(cid:252)gbarkeit von Haushaltsmitteln? W(cid:228)re es in diesem Rahmen denkbar, die betreffenden Zusch(cid:252)sse vom Haushalt der Gemeinsamen Agrarpolitik auf den der Politik f(cid:252)r Volksgesundheit zu (cid:252)bertragen, um das System weiterbestehen zu lassen unter gleichzeitiger Ber(cid:252)cksichtigung der Haushaltszw(cid:228)nge? (2000/C 170 E/170) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2054/99 von GØrard Caudron (PSE) an die Kommission (3. November 1999) Betrifft: Einstellung von Gemeisnchaftsbeihilfen f(cid:252)r die Verteilung von Milch in Schulen Der Beschlu(cid:223) der Kommission, Gemeinschaftsbeihilfen f(cid:252)r die Verteilung von Milch in Schulen zu k(cid:252)rzen und sp(cid:228)ter einzustellen, sorgt allenthalben f(cid:252)r Diskussionen


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2024/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Perheviljelmät ja maaseudun elinvoimaisuuden säilyttäminen.

eurovoc_concepts:
EAGGF
biodiversity
common agricultural policy
economic support
environmental protection
farmer
national agricultural policy
rural development
rural tourism

text: 20. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 170 E/139 Voisinko saada t(cid:228)ydellisen luettelon niist(cid:228) vallan muodoista, jotka Euroopan unioni tai jokin sen edelt(cid:228)jist(cid:228) on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) kansallisvaltioille ja joita ei koskaan tulla siirt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n Euroopan unionille? Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 1999) Yhteis(cid:246)ll(cid:228) on ainoastaan toimivalta, jonka j(cid:228)senvaltiot ovat sille perussopimuksissa my(cid:246)nt(cid:228)neet. (2000/C 170 E/167) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2024/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Perheviljelm(cid:228)t ja maaseudun elinvoimaisuuden s(cid:228)ilytt(cid:228)minen Tunnustaako komissio roolin, paikallisyhteis(cid:246)n ett(cid:228) matkailun kannalta? joka perheviljelmill(cid:228) on maaseudun elinvoimaisuuden turvaajana sek(cid:228) Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) maaseutuymp(cid:228)rist(cid:246)n suojeluj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) ja muita maaseudun kehitt(cid:228)misj(cid:228)rjestel- mi(cid:228) on laajennettava sen varmistamiseksi, ett(cid:228) pienten perheviljelmien rooli mainitussa yhteydess(cid:228) saa osakseen asianmukaisen taloudellisen tunnustuksen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1999) Komissio tunnustaa pienviljelij(cid:246)iden t(cid:228)rke(cid:228)n aseman maaseutuymp(cid:228)rist(cid:246)n hoidossa, luonnon monimuotoi- suuden s(cid:228)ilytt(cid:228)misess(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelussa. suoran tuen j(cid:228)rjestelmi(cid:228) koskevista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) Yhteisen maatalouspolitiikan mukaisia yhteisist(cid:228) 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) 1259/1999 (1) mukaisesti j(cid:228)senvaltiot voivat mukauttaa viljelij(cid:246)ille my(cid:246)nnett(cid:228)vi(cid:228) suoria tukia tiettyjen puolueettomien perusteiden mukaisesti. J(cid:228)senvaltiot voivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tuen v(cid:228)hennyksist(cid:228) saatuja m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahas- ton (EMOTR) tuesta maaseudun kehitt(cid:228)miseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 1257/1999 (2) s(cid:228)(cid:228)dettyyn maaseudun kehitt(cid:228)mistukeen liittyviin tiettyihin t(cid:228)ydent(cid:228)viin toimenpiteisiin. T(cid:228)ss(cid:228) asetuksessa esitet(cid:228)(cid:228)n yhten(cid:228)inen l(cid:228)hestymistapa maaseudun kehitt(cid:228)miseen. Ensisijaisena tekij(cid:228)n(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) l(cid:228)hestymistavassa on maatalouden, ja ep(cid:228)suorasti pienviljelij(cid:246)iden, monipuolisen aseman tunnustaminen. Asetuksessa esitet(cid:228)(cid:228)n erilaisia toimen- piteit(cid:228), joita j(cid:228)senvaltiot voivat toteuttaa omien erityistarpeidensa mukaisesti. Koska j(cid:228)senvaltiot voivat asettaa lis(cid:228)(cid:228) tai tiukempia edellytyksi(cid:228) maaseudun kehitt(cid:228)miseen tarkoitetun yhteis(cid:246)n tuen my(cid:246)nt(cid:228)miselle, joitakin n(cid:228)ist(cid:228) toimenpiteist(cid:228) voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) erityisesti pienviljelij(cid:246)iden tukemiseen. Maaseutumatkailun kannustaminen on yksi mahdollisista toimista, toteuttaa osana maatalouden kehitt(cid:228)misohjelmia maaseudun rakenneuudistuksen edist(cid:228)miseksi ja talouden monipuolistamiseksi. joita j(cid:228)senvaltiot voivat (1) (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999. EYVL L 160, 26. 6. 1999. (2000/C 170 E/168) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2026/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Caroline Jackson (PPE-DE) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Lampaiden orgaanisfosfaattiset kylpyaltaat Voiko komissio ilmoittaa, tukeeko EU taloudellisesti tutkimushankkeita, joissa tutkitaan lampaiden orgaa- nisfosfaattisten kylpyaltaiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), onko se mahdollisesti suunnitellut mainittujen altaiden kielt(cid:228)mist(cid:228), tai onko se suunnitellut niiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevien turvam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten vahvistamista?


title: Règlement (CE) nº 2335/1999 de la Commission, du 3 novembre 1999, fixant la norme de commercialisation applicable aux pêches et aux nectarines

eurovoc_concepts:
marketing standard
stone fruit

text: 4. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 281/11 RÈGLEMENT (CE) No 2335/1999 DE LA COMMISSION du 3 novembre 1999 fixant la norme de commercialisation applicable aux pêches et aux nectarines LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (4) vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 2200/96 du Conseil du 28 octobre 1996 portant organisation commune des marchés dans le secteur des fruits et légumes (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1257/1999 (2), et notamment son article 2, paragraphe 2, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (CE) no 2200/96 parmi les pêches et les nectarines figurent à l'annexe I du règlement les produits pour lesquels des normes doivent être adoptées. Le règlement (CEE) no 3596/90 de la Commission du 12 décembre 1990 fixant des normes de qualité pour les pêches et les nectarines (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 888/97 (4), doit faire l'objet de multiples modifi- il y a lieu cations. Afin d'assurer la clarté juridique, d'abroger le règlement (CEE) no 3596/90 et de procéder à une refonte de ladite réglementation. À cet effet, il convient, pour des raisons de transparence sur le marché mondial, de tenir compte de la norme recommandée pour les pêches et les nectarines par le groupe de travail de la normalisation des denrées périssables et du déve- loppement de la qualité de la Commission économique pour l'Europe des Nations unies (CEE-ONU); les normes pour les pêches et les nectarines comportent l'obligation de respecter une échelle de calibrage; confor- mément au règlement (CEE) no 1169/93 (5), le calibre «D» n'est autorisé que durant la période allant du début de la campagne de commercialisation au 30 juin en vue d'y permettre la commercialisation des variétés précoces à petits fruits et d'éviter en même temps, à partir du 1er juillet, la mise sur le marché de pêches et nectarines tardives du calibre «D», ces dernières se caractérisant à l'état de maturité par un calibre supérieur. Il n'y a pas lieu de maintenir cette interdiction au-delà de la période de commercialisation des pêches et nectarines commu- nautaires; le marché des pêches et des nectarines fraîches dépend étroitement de la qualité gustative de ces produits, notamment au stade de la vente au détail. Cette qualité Il gustative se caractérise par une grande variabilité. convient de laisser la possibilité à la filière de donner des indications minimales ou maximales portant sur des critères essentiels de maturité en vue de laisser au choix libre du consommateur l'achat de fruits d'une qualité organoleptique lui convenant le mieux; (1) JO L 297 du 21. 11. 1996, p. 1. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 80. (3) JO L 350 du 14. 12. 1990, p. 38. (4) JO L 126 du 17. 5. 1997, p. 11. (5) JO L 118 du 14. 5. 1993, p. 22. l'application de ces normes doit avoir pour effet d'éli- miner du marché les produits de qualité non satisfai- sante, d'orienter la production de façon à satisfaire aux exigences des consommateurs et de faciliter les relations commerciales sur la base d'une concurrence loyale, en contribuant ainsi à améliorer la rentabilité de la produc- tion; les normes sont applicables à tous les stades de la commercialisation. Le transport sur une grande distance, le stockage d'une certaines durée ou les différentes mani- pulations auxquelles les produits sont soumis peuvent entraîner certaines altérations dues à l'évolution biolo- gique de ces produits ou à leur caractère plus ou moins périssable. Il y a lieu de tenir compte de ces altérations dans l'application des normes aux stades de commercia- lisation qui suivent le stade de l'expédition. Les produits de la catégorie «Extra» devant faire l'objet d'un triage et d'un conditionnement particulièrement soignés, seule doit être prise en considération, en ce qui les concerne, la diminution de l'état de fraîcheur et de turgescence; sont les mesures prévues conformes à l'avis du comité de gestion des fruits et légumes frais, au présent règlement (5) (6) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier La norme de commercialisation applicable aux pêches et aux nectarines relevant du code NC 0809 30 figure à l'annexe. La norme s'applique à tous les stades de la commercialisation, dans les conditions prévues au règlement (CE) no 2200/96. Toutefois, aux stades suivant celui de l'expédition, les produits peuvent présenter, par rapport aux prescriptions de la norme: — une légère diminution de l'état de fraîcheur et de turges- cence, — pour les produits classés dans les catégories autres que la catégorie «Extra», de légères altérations dues à leur évolution et à leur caractère plus ou moins périssable. Article 2 Le règlement (CEE) no 3596/90 est abrogé. Article 3 Le présent règlement entre en vigueur le troisième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés euro- péennes. Il est applicable à partir du premier jour du mois suivant celui de son entrée en vigueur. L 281/12 FR Journal officiel des Communautés européennes 4. 11. 1999 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 3 novembre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission 4. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 281/13 ANNEXE NORME POUR LES PÊCHES ET LES NECTARINES I. DÉFINITION DU PRODUIT La présente norme vise les pêches et les nectarines (1) des variétés (cultivars) issues du Prunus persica Sieb. et Zucc. , destinées à être livrées à l'état frais au consommateur, à l'exclusion des pêches et des nectarines destinées à la transformation industrielle. II. DISPOSITIONS CONCERNANT LA QUALITÉ La norme a pour objet de définir les qualités que doivent présenter les pêches et les nectarines après conditionnement et emballage. A. Caractéristiques minimales Dans toutes les catégories, compte tenu des dispositions particulières prévues pour chaque catégorie et des tolérances admises, les pêches et les nectarines doivent être: — entières, — saines; sont exclus les produits atteints de pourriture ou d'altérations telles qu'elles les rendraient impropres à la consommation, — propres, pratiquement exemptes de matière étrangère visible, — pratiquement exemptes de parasites, — pratiquement exemptes d'attaques de parasites, — exemptes d'humidité extérieure anormale, — exemptes d'odeur et/ou de saveur étrangères. Les pêches et les nectarines doivent avoir été soigneusement cueillies. Le développement et l'état de maturité des pêches et des nectarines doivent être tels qu'ils leur permettent: — de supporter un transport et une manutention et — d'arriver dans des conditions satisfaisantes au lieu de destination. B. Classification Les pêches et les nectarines font l'objet d'une classification en trois catégories définies ci-après: i) Catégorie «Extra» Les pêches et les nectarines classées dans cette catégorie doivent être de qualité supérieure. Elles doivent présenter la forme, le développement et la coloration typiques de la variété, compte tenu de la zone de production. Elles ne doivent pas présenter de défauts à l'exception de très légères altérations de l'épiderme, à condition que celles-ci ne portent pas atteinte à l'aspect général du produit, à sa qualité, à sa conservation et à sa présentation dans l'emballage. ii) Catégorie I Les pêches et les nectarines classées dans cette catégorie doivent être de bonne qualité. Elles doivent présenter les caractéristiques de la variété, compte tenu de la zone de production. Toutefois, un léger défaut de forme, de développement ou de coloration peut être admis. La pulpe doit être indemne de détérioration. Les pêches et les nectarines ouvertes au point d'attache du pédoncule sont exclues. Elles peuvent toutefois comporter de légers défauts d'épiderme à condition que ceux-ci ne portent pas atteinte à l'aspect général du produit, à sa qualité, à sa conservation et à sa présentation dans l'emballage, dans les limites suivantes: — 1 cm de longueur pour les défauts de forme allongée, — 0,5 cm2 de surface totale pour les autres défauts. (1) Les produits visés sont tous les types issus du Prunus persica Sieb. et Zucc. , tels les pêches et les nectarines ou similaires (brugnons et pavies), à noyau libre ou adhérent et à peau duveteuse ou lisse. L 281/14 FR Journal officiel des Communautés européennes 4. 11. 1999 iii) Catégorie II Cette catégorie comprend les pêches et les nectarines qui ne peuvent être classées dans les catégories supérieures mais qui correspondent aux caractéristiques minimales définies ci-dessus. La pulpe ne doit pas présenter de défauts essentiels. En outre, pédoncule ne sont admis que dans le cadre des tolérances de qualité. les fruits ouverts au point d'attache du Les pêches et les nectarines peuvent comporter des défauts d'épiderme, à condition de garder leurs caractéris- tiques essentielles de qualité, de conservation et de présentation dans les limites suivantes: — 2 cm de longueur pour les défauts de forme allongée, — 1,5 cm2 de surface totale pour les autres défauts. III. DISPOSITIONS CONCERNANT LE CALIBRAGE Le calibre est déterminé: — soit par la circonférence, — soit par le diamètre maximal de la section équatoriale. Les pêches et les nectarines sont calibrées selon l'échelle suivante: Diamètre Identification du calibre (code) Circonférence 90 mm et au-dessus de 80 mm inclus à 90 mm exclus de 73 mm inclus à 80 mm exclus de 67 mm inclus à 73 mm exclus de 61 mm inclus à 67 mm exclus de 56 mm inclus à 61 mm exclus de 51 mm inclus à 56 mm exclus AAAA AAA AA A B C D 28 cm et au-dessus de 25 cm inclus à 28 cm exclus de 23 cm inclus à 25 cm exclus de 21 cm inclus à 23 cm exclus de 19 cm inclus à 21 cm exclus de 17,5 cm inclus à 19 cm exclus de 16 cm inclus à 17,5 cm exclus Le calibre minimal admis pour la catégorie «Extra» est 17,5 cm (circonférence) et de 56 mm (diamètre). Le calibre D (diamètre de 51 mm inclus à 56 mm exclus et circonférence de 16 cm inclus à 17,5 cm exclus) n'est pas autorisé durant la période allant du 1er juillet au 31 octobre. Le calibrage est obligatoire pour toutes les catégories. IV. DISPOSITIONS CONCERNANT LES TOLÉRANCES Des tolérances de qualité et de calibre sont admises dans chaque colis pour les produits non conformes aux exigences de la catégorie indiquée. A. Tolérances de qualité i) Catégorie «Extra» 5 % en nombre ou en poids de pêches ou de nectarines ne correspondant pas aux caractéristiques de la catégorie, mais conformes à celles de la catégorie I ou exceptionnellement admises dans les tolérances de cette catégorie. ii) Catégorie I 10 % en nombre ou en poids de pêches ou de nectarines ne correspondant pas aux caractéristiques de la catégorie, mais conformes à celles de la catégorie II ou exceptionnellement admises dans les tolérances de cette catégorie. iii) Catégorie II 10 % en nombre ou en poids de pêches ou nectarines ne correspondant pas aux caractéristiques de la catégorie ni aux caractéristiques minimales, à l'exclusion de fruits atteints de pourriture, de meurtrissures prononcées ou de toute autre altération les rendant impropres à la consommation. 4. 11. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 281/15 B. Tolérances de calibre Pour toutes les catégories: 10 % en nombre ou en poids de pêches ou nectarines s'écartant du calibre mentionné sur le colis, dans la limite de 1 cm en plus ou en moins dans le cas de calibrage à la circonférence ou de 3 mm en plus ou en moins dans le cas de calibrage au diamètre. Toutefois, pour les fruits classés dans le plus petit calibre, cette tolérance ne peut porter que sur des pêches ou nectarines dont le calibre n'est pas inférieur de plus de 6 mm (circonférence) ou de plus de 2 mm (diamètre) aux minimaux fixés. V. DISPOSITIONS CONCERNANT LA PRÉSENTATION A. Homogénéité Le contenu de chaque colis doit être homogène et ne comporter que des pêches ou nectarines de même origine, variété, qualité, état de maturité et calibre et, pour la catégorie «Extra», de coloration uniforme. La partie apparente du contenu du colis doit être représentative de l'ensemble. B. Conditionnement Les pêches et les nectarines doivent être conditionnées de façon à assurer une protection convenable du produit. Les matériaux utilisés à l'intérieur du colis doivent être neufs, propres et de matière telle qu'ils ne puissent causer aux produits d'altérations externes ou internes. L'emploi de matériaux et notamment de papiers ou timbres comportant des indications commerciales est autorisé, sous réserve que l'impression ou l'étiquetage soient réalisés à l'aide d'une encre ou d'une colle non toxiques. Les colis doivent être exempts de tout corps étranger. C. Présentation Les pêches et les nectarines peuvent être présentées: — en petits emballages, — sur une seule couche dans la catégorie «Extra», chaque fruit de cette catégorie devant être isolé de ses voisins. Dans les catégories I et II: — sur une ou deux couches, ou — sur quatre couches maximum lorsque les fruits sont placés dans des supports alvéolaires rigides conçus de telle sorte qu'ils ne reposent pas sur les fruits de la couche inférieure. VI. DISPOSITIONS CONCERNANT LE MARQUAGE Chaque colis doit porter, en caractères groupés sur un même côté, lisibles, indélébiles et visibles de l'extérieur, les indications suivantes: A. Identification Emballeur et/ou expéditeur: nom et adresse ou identification symbolique délivrée ou reconnue par un service officiel. Toutefois, lorsqu'un code (identification symbolique) est utilisé, la mention «emballeur et/ou expéditeur» (ou une abréviation équivalente) doit être indiquée à proximité de ce code (identification symbolique). B. Nature du produit — «Pêches» ou «Nectarines», si le contenu n'est pas visible de l'extérieur, — nom de la variété pour les catégories «Extra» et I. C. Origine du produit Pays d'origine et, éventuellement, zone de production ou appellation nationale, régionale ou locale. D. Caractéristiques commerciales — catégorie, — calibre exprimé par les diamètres ou circonférences minimal et maximal ou par le code de calibre au titre III «Dispositions concernant le calibrage», — nombre de pièces (facultatif), — contenu minimal en sucre, mesuré par réfractomètre et exprimé en valeur Brix (facultatif), — fermeté maximale, mesurée par pénétromètre et exprimée en kg/0,5 cm2 (facultatif). E. Marque officielle de contrôle (facultative)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2038/99 di Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) alla Commissione. Lavori della linea ferroviaria ad alta velocità presso Calatayud.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
degradation of the environment
environmental impact
groundwater
high-speed transport
rail network
trans-European network
water resources

text: C 219 E/72 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/085) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2037/99 di Graham Watson (ELDR) alla Commissione (3 novembre 1999) Oggetto: La Commissione europea e il turismo Pu(cid:242) la Commissione spiegare perchØ il portafoglio del turismo non figura espressamente fra le responsa- bilit(cid:224) di nessuno dei membri della nuova Commissione? Risposta data dal sig. Prodi in nome della Commissione (20 dicembre 1999) A ogni membro della nuova Commissione Ł stato attribuito un titolo semplice, breve e generico per indicare i settori di competenza (per esempio: commissario per il mercato interno, commissario per le imprese e la societ(cid:224) dell(cid:146)informazione). Pertanto, il titolo non fa esplicito riferimento a tutti i settori di competenza. Il sig. Liikanen Ł il commissario per le imprese e la societ(cid:224) dell(cid:146)informazione; il turismo, che Ł gestito dalla Direzione generale Imprese, costituisce parte del suo portafoglio. (2000/C 219 E/086) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2038/99 di Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) alla Commissione Oggetto: Lavori della linea ferroviaria ad alta velocit(cid:224) presso Calatayud (3 novembre 1999) i Recentemente, Calatayud hanno provocato l(cid:146)abbassamento del costruzione di un tunnel che ha perforato tale falda. lavori della linea ferroviaria ad alta velocit(cid:224) connessi all(cid:146)attraversamento della citt(cid:224) di livello della falda acquifera di Marivella, a causa della Questo fatto ha provocato l(cid:146)interruzione dell(cid:146)approvvigionamento di acqua potabile per un cospicuo numero di cittadini che si rifornivano mediante pozzi, obbligando il Comune a fornire acqua potabile per mezzo di camion cisterna. A tutt(cid:146)oggi l(cid:146)impresa responsabile dei lavori non ha riparato i danni provocati alla falda acquifera, ragion per cui il problema continua a rimanere insoluto. Tenendo presente che i lavori della linea ferroviaria ad alta velocit(cid:224) Madrid-Saragozza-Barcellona sono finanziati dall(cid:146)Unione europea, a carico del Fondo di coesione, e che per il distretto di Calatayud un(cid:146)importante fonte di entrate consiste appunto nello sfruttamento delle falde acquifere sotterranee per l(cid:146)imbottigliamento di acque minerali e per centri balneari di acque termali a scopi medicinali e ricreativi, si desidera sapere:Ł la Commissione al corrente di tale problema? Ha essa effettuato dei passi in relazione allo stesso? In caso contrario, potrebbe informarsi sulla questione per evitare che in futuro si ripeta questo tipo di incidenti, i quali comportano gravi rischi per l(cid:146)economia del distretto in questione? Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (21 dicembre 1999) La Commissione non ha ricevuto alcuna informazione ufficiale circa i problemi causati dai lavori di costruzione della linea ferroviaria ad alta velocit(cid:224) cui allude l(cid:146)onorevole parlamentare. Tuttavia, stando alle le informazioni trasmesse dalle autorit(cid:224) spagnole al momento della valutazione ex-ante del progetto, eventuali difficolt(cid:224) relative alla zona di Miravella non avrebbero dovuto incidere nØ sulle falde acquifere sotterranee utilizzate dalle stazioni termali nØ sulle attivit(cid:224) di imbottigliamento delle acque minerali. Le une come le altre, infatti, si concentrano essenzialmente nelle localit(cid:224) di Jaraba e di Alhama d(cid:146)Aragon, assai lontane dalla zona di Miravella. Tenuto conto della situazione, la Commissione ha chiesto alle autorit(cid:224) nazionali ulteriori precisazioni in merito. 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/73 Quanto alle falde acquifere della zona di Catalayud, la dichiarazione di impatto ambientale del progetto preliminare relativo al tronco Calatayud-Ricla raccomandava una serie di misure finalizzate a ridurre al minimo l(cid:146)impatto dei lavori di costruzione della linea ferroviaria ad alta velocit(cid:224), fra le quali ricordiamo il divieto di collocare nelle zone in questione macchinari pesanti, il divieto di scaricare materiali o rifiuti di nessun genere, la valutazione delle misure piø opportune per evitare l(cid:146)insorgere di gravi problemi alle falde la acquifere durante gli scavi necessari per creare la piattaforma su cui disporre i binari e, progettazione ed esecuzione dei lavori necessari ad evitare la deviazione delle acque piovane dalla zona di ravvenamento delle falde acquifere. Le autorit(cid:224) spagnole si sono impegnate a tenere conto di tali raccomandazioni durante tutta la fase di esecuzione del progetto. infine, (2000/C 219 E/087) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2039/99 di Monica Frassoni (Verts/ALE) alla Commissione (3 novembre 1999) Oggetto: Tunnel stradale nel porto di Olbia, Sardegna importanza nazionale per movimentare Lo sviluppo del porto commerciale di Olbia, classificato di annualmente oltre tre milioni di tonnellate di merci e due milioni di passeggeri, Ł regolamentato dal piano regolatore portuale elaborato nel 1980 ed approvato con decreto ministeriale del 26. 6. 1981. Tale piano prevedeva un collegamento stradale in sopraelevata tra i viadotti Nord e Sud ed il pontile Isola Bianca. In difformit(cid:224) al piano, l(cid:146)ANAS (Azienda Nazionale Autonoma Strade) ha affidato in data 3. 10. 1991 alla ditta romana Tor di Valle la costruzione di un tunnel al posto della sopraelevata, costruzione iniziata nell(cid:146)ottobre 1998. Tale incarico Ł stato attribuito senza ricorrere al bando di gara. Durante la costruzione del tunnel e dei relativi svincoli, per i quali non Ł stata effettuata nessuna valutazione di impatto ambientale (VIA), sono stati ritrovati importanti reperti archeologici di 1500 anni fa, che fanno ritenere questa scoperta archeologica come una delle piø eccezionali degli ultimi anni in Sardegna. La Soprinten- denza ai beni artistici ha, a questo proposito, bloccato parzialmente i lavori e sta effettuando un approfondimento. Dopo il tunnel, altre opere portuali, quali l(cid:146)interramento di specchi acquei tra il pontile vecchio, il Busazza e via Genova, sono previste, opere in difformit(cid:224) al Piano Regolatore del porto e senza VIA. In risposta alla segnalazione effettuata dall(cid:146)associazione «Foundation for Environmental Education in Europe», il Ministero italiano dell(cid:146)Ambiente ha precisato che una valutazione d(cid:146)impatto ambientale sia per il Piano Regolatore del Porto di Olbia che per ogni sua variante Ł necessaria (1). Nella stessa direzione si erano espressi la Presidenza del Consiglio dei Ministri (2) e la Regione Sardegna (3). Nonostante questi chiari pronunciamenti e nonostante la direttiva 85/337/CEE consideri obbligatoria la VIA per porti commerciali che ricevono navi di tonnellaggio superiore alle 1350 t, come Ł il caso del porto di Olbia (4), i lavori proseguono senza che tale valutazione sia stata effettuata. Che misura intende prendere la Commissione affinchØ venga rispettata la direttiva 85/337/CEE ed effettuata una VIA delle opere in corso nel porto di Olbia, in particolare del tunnel e relativi svincoli di cui sopra riferito? Non pensa la Commissione che in occasione dell(cid:146)aggiudicazione senza gara pubblica del contratto di costruzione del tunnel non sia stata rispettata la normativa europea in materia di appalti pubblici (5)? (1) Cfr. Lettera circolare 448/VIA/A. 55. 3 del 21. 1. 1999. (2) Cfr. Lettera circolare UCA/1. 1. 24488/1 del 14. 11. 1991. (3) Cfr. Delibera Regione Sardegna n. 14/53 del 15. 4. 1997. (4) fr. All. 1, direttiva 85/337/CEE del Consiglio del 27. 6. 1985, pubblicata nella GU L 175 del 5. 7. 1985, pag. 40. (5) Cfr. direttive del Consiglio 92/50/CEE del 18. 6. 1992 (cid:129) GU L 209 del 24. 7. 1992, pag. 1, 93/36/CEE del 14. 6. 1993 (cid:129) GU L 199 del 9. 8. 1993, pag. 1 e 93/37/CEE del 14. 6. 1993 (cid:129) GU L 199 del 9. 8. 1993, pag. 54. Risposta dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (21 dicembre 1999) Le opere cui l(cid:146)onorevole parlamentare si riferisce sembrano rientrare nel campo di applicazione della direttiva 85/337/CEE del Consiglio del 27 giugno 1985 concernente la valutazione dell(cid:146)impatto ambientale


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2345/1999 af 3. november 1999 om fastsættelse af mindstesalgspriser for oksekød udbudt til salg i henhold til den i forordning (EF) nr. 2207/1999 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
fixing of prices
minimum price
sale

formats: pdf print

text: 4. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 281/57 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2345/1999 af 3. november 1999 om fastsættelse af mindstesalgspriser for oksekød udbudt til salg i henhold til den i forordning (EF) nr. 2207/1999 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (3) de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Oksekød — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 805/68 af 27. juni 1968 om den fælles markedsordning for oksekød (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1633/98 (2), særlig artikel 7, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Visse mængder oksekød er blevet udbudt til salg ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2207/1999 (3); i henhold til artikel 9 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2173/79 (4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2417/95 (5), skal mindstesalgspriserne for kød udbudt i licitation fastsættes under hensyntagen til de modtagne bud; UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De mindstesalgspriser for oksekød i forbindelse med den licita- tion, som er omhandlet i forordning (EF) nr. 2207/1999, og for hvilken indleveringsfristen udløb den 25. oktober 1999 fast- sættes i bilaget til denne forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 4. november 1999. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 3. november 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 148 af 28. 6. 1968, s. 24. (2) EFT L 210 af 28. 7. 1998, s. 17. (3) EFT L 269 af 19. 10. 1999, s. 5. (4) EFT L 251 af 5. 10. 1979, s. 12. (5) EFT L 248 af 14. 10. 1995, s. 39. L 281/58 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 4. 11. 1999 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Προϊόντα (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Precio mínimo expresado en euros por tonelada Mindstepriser i EUR/ton Mindestpreise ausgedrückt in EUR/Tonne Ελάχιστες πωλήσεις εκφραζόµενες σε Ευρώ ανά τόνο Minimum prices expressed in EUR per tonne Prix minimaux exprimés en euros par tonne Prezzi minimi espressi in euro per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in euro per ton Preço mínimo expresso em euros por tonelada Vähimmäishinnat euroina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i euro per ton a) Carne con hueso — Kød, ikke udbenet — Fleisch mit Knochen — Κρέατα µε κόκαλα — Bone-in beef — Viande avec os — Carni non disossate — Vlees met been — Carne com osso — Luullinen naudanliha — Kött med ben DEUTSCHLAND — Hinterviertel ESPAÑA FRANCE — Cuartos delanteros — Quartiers arrière 1 552 819 1 523 b) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Κρέατα χωρίς κόκαλα — Boneless beef — Viande désossée — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt kött UNITED KINGDOM — Intervention fillet (INT 15) — Intervention rump (INT 16) — Intervention flank (INT 18) — Intervention forerib (INT 19) — Intervention shoulder (INT 22) — Intervention brisket (INT 23) — Intervention forequarter (INT 24) IRELAND — Intervention flank (INT 18) — Intervention brisket (INT 23) — Intervention topside (INT 13) — Intervention silverside (INT 14) 14 001 3 575 — 3 371 1 492 1 231 1 608 1 061 1 056 3 900 — 4. 11. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 281/59 (1) Véanse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 de la Comisión (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2812/98 (DO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2812/98 (EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 47). (1) Vgl. Anhänge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2812/98 (ABl. L 349 vom 24. 12. 1998, S. 47). (1) Βλέπε παραρτήµατα V και VII του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2456/93 της Επιτροπής (ΕΕ L 225 της 4. 9. 1993, σ. 4), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2812/98 (ΕΕ L 349 της 24. 12. 1998, σ. 47). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2812/98 (OJ L 349, 24. 12. 1998, p. 47). (1) Voir annexes V et VII du règlement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2812/98 (JO L 349 du 24. 12. 1998, p. 47). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2812/98 (GU L 349 del 24. 12. 1998, pag. 47). (1) Zie de bĳlagen V en VII bĳ Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2812/98 (PB L 349 van 24. 12. 1998, blz. 47). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) n. o 2456/93 da Comissão (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2812/98 (JO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2812/98 (EYVL L 349, 24. 12. 1998, s. 47) liitteet V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i kommissionens förordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2812/98 (EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 47)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2050/99 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Valtiontuen perusteella tukikelpoiset menot puurunkoisten kalastusalusten valmistuksessa.

eurovoc_concepts:
EC Regulation
Galicia
building materials
economic support
fishing fleet
shipbuilding

text: 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/79 (2000/C 219 E/094) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2050/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) komissiolle (3. marraskuuta 1999) Aihe: Valtiontuen perusteella tukikelpoiset menot puurunkoisten kalastusalusten valmistuksessa Galiciassa samoin kuin Euroopan unionin monilla muilla alueilla harjoitetaan perinteist(cid:228) teollisuudenalaa, jolla rannikkoseutujen kirvesmiehet rakentavat puurunkoisia kalastusaluksia. Ala nykyaikaistuu ja s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) asemansa ja pystyy kilpailemaan ter(cid:228)s- tai lasikuiturunkoisia aluksia rakentavien telakoiden kanssa. Galician alueella, joka kuuluu rakennerahastojen tavoitteen 1 alueisiin ja kalatalouden ohjauksen rahoitusv(cid:228)lineen (KOR) piiriin ja jolla pienimuotoinen rannikkokalastus on eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228) tekij(cid:228), on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) 65 yrityst(cid:228), jotka valmistavat puurunkoisia aluksia, jotka muodostavat olennaisen osan maan kalastuslaivastosta. N(cid:228)m(cid:228) yritykset laajentavat markkinoitaan Galician alueen ulkopuolelle ja ty(cid:246)llist(cid:228)v(cid:228)t suuren m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ammattitai- toista ty(cid:246)voimaa. N(cid:228)ist(cid:228) tosiasioista huolimatta ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) ja edellytyksist(cid:228) (21. 1. 1999, KOM(98) 728 lopull. ) (1) sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) laivaston uudistamiselle ja alusten nykyaikaistamiselle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) julkista tukea koskevan 10 artiklan 2 kohdassa puurunkoisia kalastusaluksia syrjiv(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen, jonka mukaan valtiontuen perusteella tukikel- poiset menot kalastusalusten rakentamisessa voivat olla liitteen IV taulukossa 1 annetut asteikot korotet- tuina 92,5 prosentilla, lasikuitua, kun taas puurunkoisten alusten tapauksessa korotuskerroin on vain 37,5 prosenttia. jos alusten runko on ter(cid:228)st(cid:228) tai Aikooko komissio yhdenmukaistaa n(cid:228)m(cid:228) prosenttiosuudet 92,5 prosentin tasolle, jotta perinteist(cid:228) kirves- miesteollisuutta ei asetettaisi heikompaan asemaan? (1) EYVL C 16, 21. 1. 1999, s. 12. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 1999) Komissio ilmoittaa, ett(cid:228) kalastusministerien neuvoston kokouksessa 22. marraskuuta 1999 p(cid:228)(cid:228)stiin poliittiseen sopimukseen kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) ja edellytyksist(cid:228) annetusta asetuksesta. Lopullinen hyv(cid:228)ksyminen tapahtuu A asiakohtana neuvoston kokouk- sessa 16. joulukuuta 1999. Vuoden 1999 loppuun asti voimassa olevaan asetukseen verrattuna 1. tammikuuta 2000 voimaan tulevassa uudessa asetuksessa on monia uudistuksia. Erityisesti uudistetaan kalastusalusten rakentamiseen annettavan julkisen tuen tukikelpoisten kustannusten rajoja, jotka eiv(cid:228)t en(cid:228)(cid:228) ole riippuvaisia k(cid:228)ytetyst(cid:228) materiaalista. Kaikki saman vetoisuusluokan kalastusalukset voivat siis saada rakennusvaiheessa saman verran julkista tukea riippumatta siit(cid:228), onko ne tehty puusta, metallista vai lasikuidusta. T(cid:228)llaisen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen soveltaminen ei tietenk(cid:228)(cid:228)n rajoita saman asetuksen niiden edellytysten noudattamista, joiden perusteella kalastusalusten rakentamiseen voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) julkista tukea. (2000/C 219 E/095) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2058/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Toine Manders (ELDR) komissiolle (5. marraskuuta 1999) Aihe: Ehdotus direktiiviksi r(cid:228)j(cid:228)hdystilojen aiheuttamalle vaaralle alttiiksi joutuvien ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden suojele- miseksi -varoituskyltti H(cid:228)mm(cid:228)styin saadessani tiet(cid:228)(cid:228), millaista varoituskyltti(cid:228) ehdotetaan edell(cid:228)mainitussa direktiiviehdotuksessa (KOM(95) 310) (1)


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2052/99 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen. Bedrägerier begångna av företag i Grekland.

eurovoc_concepts:
Greece
Structural Funds
fraud against the EU
type of business

text: 18. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 203 E/123 (2000/C 203 E/156) SKRIFTLIG FR¯GA E-2049/99 fr(cid:229)n Jeffrey Titford (EDD) till kommissionen (3 november 1999) ˜mne: Den nuvarande st(cid:228)llningen f(cid:246)r van Buitenen Kan kommissionen uppge n(cid:228)r van Buitenen, som med r(cid:228)tta rapporterade om enorma f(cid:246)rekomster av korruption, bedr(cid:228)geri och sv(cid:229)gerpolitik inom den Europeiska unionen, kommer att bli helt (cid:229)terinsatt i sin tj(cid:228)nst? Om han (cid:228)nnu inte har blivit helt (cid:229)terinsatt, kan kommissionen f(cid:246)rklara varf(cid:246)r? Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 december 1999) Paul van Buitenen (cid:229)terinsattes den 16 april 1999, med bibeh(cid:229)llen l(cid:246)n och grad, p(cid:229) en post som motsvarade hans meriter och utbildning. Han har sedan dess arbetat p(cid:229) Generaldirektoratet f(cid:246)r personal and administration. I enlighet med tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna har han sedan informerats om att han n(cid:228)r som helst kan s(cid:246)ka ett arbete han (cid:228)r kvalificerad f(cid:246)r, antingen p(cid:229) kommissionen eller p(cid:229) annan EU-institution. (2000/C 203 E/157) SKRIFTLIG FR¯GA E-2052/99 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: Bedr(cid:228)gerier beg(cid:229)ngna av f(cid:246)retag i Grekland (3 november 1999) Unders(cid:246)kningar utf(cid:246)rda av grekiska (cid:246)vervakningsmyndigheter och r(cid:228)ttsliga instanser visar att aktiebolag som erh(cid:229)llit ansenliga st(cid:246)dbelopp ur den grekiska utvecklingslagen 1892/90 har gjort sig skyldiga till ett stort antal bedr(cid:228)gerier (f(cid:246)rfalskningar, (cid:246)verdrivet h(cid:246)ga priss(cid:228)ttningar p(cid:229) material och utrustning etc. ) och d(cid:228)rigenom or(cid:228)ttm(cid:228)tigt tillskansat sig st(cid:246)dbelopp f(cid:246)r flera miljarder. F(cid:246)retagen (cid:228)r: SOFEM AB, FARMER AB, ENDYSI AB, BIOTEP AB, PLIXI AB, ASTRIA AB, ATHLITIKA ORGANA THRAKIS AB, DIABITIKA EDHESMATA AB, IATRIKA EIDI BOREIOY ELLADAS AB, KLIMATISTIKA BOREIOY ELLADAS AB och eventuellt (cid:228)ven flera. Jag (cid:246)nskar fr(cid:229)ga kommissionen om f(cid:246)ljande: 1. Har ovann(cid:228)mnda f(cid:246)retag, genom utvecklingslagen eller andra program, erh(cid:229)llit st(cid:246)d fr(cid:229)n EU? 2. Kan kommissionen (cid:129) om s(cid:229) (cid:228)r fallet (cid:129) f(cid:246)rse oss med detaljerade uppgifter om den typ av st(cid:246)d och de belopp som vart och ett av f(cid:246)retagen erh(cid:229)llit olagligt samt d(cid:228)rut(cid:246)ver tala om vilka (cid:229)tg(cid:228)rder den (cid:228)mnar vidta f(cid:246)r att reda ut denna situation p(cid:229) ett s(cid:229) grundl(cid:228)ggande och fullst(cid:228)ndigt s(cid:228)tt som m(cid:246)jligt? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 december 1999) Enligt uppgifter fr(cid:229)n de grekiska myndigheterna har inget av de f(cid:246)retag som parlamentsledamoten n(cid:228)mner eller andra f(cid:246)retag som p(cid:229)st(cid:229)tts ha erh(cid:229)llit offentliga st(cid:246)d p(cid:229) olaglig v(cid:228)g medfinansierats av gemenskapens strukturfonder


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2041/99 af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen. Forsinkelser af flyafgange inden for EU.

eurovoc_concepts:
Eurocontrol
European Community
air traffic
air traffic control
competence of the Member States
transport user

text: 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/75 (2000/C 219 E/089) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2041/99 af Helena Torres Marques (PSE) til Kommissionen (3. november 1999) Om: Forsinkelser af flyafgange inden for EU Kontrollen med EU(cid:146)s flytrafik głres ansvarlig for de systematiske forsinkelser, der rammer flyafgangene inden for Europa, hvilket har alvorlige personlige og łkonomiske konsekvenser for passagererne og brugerne af cargoflytransporten. Denne situation skader endvidere flyselskabernes image. Flyselskaberne rammes desuden h(cid:229)rdt af den forhłjede told, som de p(cid:229)l(cid:230)gges for at gennemflyve de forskellige luftrum, samt de omkostninger, der er forbundet med startforbud for fly og deres bes(cid:230)tning. Kan Kommissionen oplyse, hvilken afdeling der błr v(cid:230)re ansvarlig for disse alvorlige vanskeligheder, og hvilke midler den har til r(cid:229)dighed for at głre en ende p(cid:229) eller i det mindste forbedre denne situation? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (16. december 1999) I henhold til bestemmelserne i Chicago-konventionen er det staternes ansvar af stille lufttrafikydelser til r(cid:229)dighed. Hvad ang(cid:229)r de af det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vnte vanskeligheder har Kommissionen tidligere foresl(cid:229)et, at F(cid:230)llesskabet handler p(cid:229) dette omr(cid:229)de og har forelagt passende foranstaltninger i to meddelelser (1). ATM-samfundet og mere generelt medlemsstaterne opfattede Kommissionens forslag som en upassende indblanding i de etablerede regionale (Eurocontrol) og nationale rammer, hvor lignende problemer blev behandlet og, efter deres mening, var udm(cid:230)rket under kontrol. Disse organisationer har dog i senere (cid:229)r vist, at de ikke er i stand til at reagere tilstr(cid:230)kkeligt p(cid:229) brugernes efterspłrgsel p(cid:229) luftrum hvad ang(cid:229)r łget kapacitet og flyveeffektivitet. Da situationens voksende forv(cid:230)rring fik R(cid:229)det til at s(cid:230)tte spłrgsm(cid:229)let p(cid:229) dagsordenen p(cid:229) sit młde i juni 1999 og at opfordre Kommissionen til at analysere situationen, at identificere eventuelle nye initiativer og at afl(cid:230)gge rapport i december 1999. Kommissionen godkendte i denne sammenh(cid:230)ng den 1. december 1999 en meddelelse til R(cid:229)det og til Parlamentet om den eksisterende situation inden for flyforsinkelser og nye initiativer, som kan give F(cid:230)llesskabet det lufttrafikstyringssystem, det har behov for til at afhj(cid:230)lpe den eksisterende kaotiske situation. Samtidig er Kommissionen i f(cid:230)rd med at forhandle F(cid:230)llesskabets tiltr(cid:230)delse af Eurocontrol, s(cid:229) F(cid:230)llesskabet kan blive fuldt medlem af denne internationale organisation og udvikle initiativer inden for den institu- tionelle ramme, der er etableret p(cid:229) europ(cid:230)isk niveau. (1) Meddelelse fra Kommissionen til R(cid:229)det og Europa-Parlamentet om overbelastning og krise inden for lufttrafikken (ATM) »Bedre udnyttelse af lufttrafik(KOM(95) 318 endelig udg. ) og hvidbogen om styring af luftrummet over Europa« (KOM(96) 57 endelig udg. ). (2000/C 219 E/090) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2043/99 af Jeffrey Titford (EDD) til Kommissionen (3. november 1999) Om: Udgifter til og lovligheden af »Soul for Europe«-kontoret Forespłrgeren n(cid:230)rer bekymringer med hensyn til oprettelsen af, finansieringen af Den Europ(cid:230)iske Unions »Soul for Europe«-kontor. form(cid:229)let med samt lovligheden og Hvem (cid:129) dvs. hvilken person, hvilken gruppe af personer eller hvilket organ (cid:129) oprettede dette 1. kontor? 2. Hvad er det pr(cid:230)cise form(cid:229)l med kontoret?


title: Verordnung (EG) Nr. 2331/1999 der Kommission vom 3. November 1999 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Obst und Gemüse

eurovoc_concepts:
export refund
fruit
third country
vegetable

text: 4. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 281/3 VERORDNUNG (EG) Nr. 2331/1999 DER KOMMISSION vom 3. November 1999 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Obst und Gemüse DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — (7) gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 2200/96 des Rates vom 28. Oktober 1996 über die gemeinsame Marktorganisation für Obst und Gemüse (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1257/1999 Kommission (2), insbesondere auf Artikel 35 Absatz 3, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) (5) (6) Die Verordnung (EG) Nr. 2190/96 der Kommission (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1303/ 1999 (4), enthält die Durchführungsbestimmungen zu den Ausfuhrerstattungen im Sektor Obst und Gemüse. Um eine wirtschaftlich bedeutende Ausfuhr auf der Grundlage der Preise, die für diese Erzeugnisse im inter- nationalen Handel gelten, zu ermöglichen, kann gemäß Artikel 35 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 2200/96 der Unterschied zwischen diesen Preisen und den Preisen in der Gemeinschaft durch eine Erstattung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden. Gemäß Artikel 35 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 2200/96 werden die Erstattungen unter Berücksichti- gung der Lage und voraussichtlichen Entwicklung der Preise für Obst und Gemüse und der verfügbaren Mengen auf dem Markt der Gemeinschaft sowie der im internationalen Handel üblichen Preise festgesetzt. Ferner ist den in Absatz 4 Buchstabe b) aufgeführten Kosten sowie den wirtschaftlichen Aspekten der beabsichtigten Ausfuhren Rechnung zu tragen. Gemäß Artikel 35 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 2200/96 werden die Erstattungen unter Berücksichti- gung der Beschränkungen aufgrund der gemäß Artikel 300 des Vertrags geschlossenen Abkommen festgesetzt. Gemäß Artikel 35 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 2200/96 werden die Preise in der Gemeinschaft unter im Hinblick auf die Ausfuhr Berücksichtigung der günstigsten tatsächlichen Preise ermittelt. Die Ermittlung der Preise im internationalen Handel erfolgt insbeson- dere unter Berücksichtigung der in Unterabsatz 2 des vorgenannten Absatzes aufgeführten Notierungen und Preise. Aufgrund der Lage im internationalen Handel oder der besonderen Erfordernisse bestimmter Märkte kann es erforderlich sein, die Erstattung für ein bestimmtes Erzeugnis nach Bestimmungen zu differenzieren. (1) ABl. L 297 vom 21. 11. 1996, S. 1. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 80. (3) ABl. L 292 vom 15. 11. 1996, S. 12. (4) ABl. L 155 vom 22. 6. 1999, S. 29. gegenwärtig Die Möglichkeit wirtschaftlich bedeutender Ausfuhren besteht Tomaten/Paradeisern (*), bei Zitronen, Orangen, Äpfeln und Pfirsichen, einschließlich Brugnolen und Nektarinen, der Kategorie Extra, I und II der gemeinschaftlichen Qualitätsnormen, Tafeltrauben der Kategorie Extra und I, Mandeln ohne Schale, Hasel- nüssen sowie Walnüssen in der Schale. (8) (9) Zwecks Anpassung der vorgenannten Vorschriften an die jetzige Marktlage bzw. an ihre voraussichtliche Entwicklung, insbesondere an die Notierungen und Preise für Obst und Gemüse in der Gemeinschaft und im internationalen Handel, empfiehlt es sich, die Erstat- tungen entsprechend dem Anhang dieser Verordnung festzusetzen. Gemäß Artikel 35 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 2200/96 muß die bestmögliche Nutzung der verfüg- baren Mittel ermöglicht werden, ohne zu einer Diskrimi- nierung zwischen den Marktbeteiligten zu führen. In diesem Zusammenhang ist dafür zu sorgen, daß die bereits durch die Erstattungsregelung geschaffenen Handelsströme nicht gestört werden. Aufgrund des saisonalen Charakters der Obst- und Gemüseausfuhren sind Kontingente für die einzelnen Erzeugnisse festzu- setzen. (10) Mit der Verordnung (EWG) Nr. 3846/87 der Kommis- sion (5), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1230/1999 (6), wurde die Nomenklatur der landwirt- schaftlichen Erzeugnisse für Ausfuhrerstattungen erstellt. (11) Die Durchführungsvorschriften für sowie und Vorausfestsetzungsbeschei- Ausfuhrlizenzen nigungen für landwirtschaftliche Erzeugnisse wurden erlassen durch die Verordnung (EWG) Nr. 3719/88 der Kommission (7), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1127/1999 (8). Einfuhr- verfügbaren Mittel (12) Angesichts der Marktlage und im Hinblick auf eine best- sowie der mögliche Nutzung aufgrund der Struktur der Ausfuhren der Gemeinschaft ist für bestimmte Erzeugnisse und bestimmte Bestim- mungen das am meisten geeignete Ausfuhrerstattungs- verfahren zu wählen. Dementsprechend sind für den betreffenden Ausfuhrzeitraum nicht gleichzeitig Erstat- tungen nach den Verfahren A1 und A2 gemäß Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 2190/96 mit Durchführungs- bestimmungen für Ausfuhrerstattungen für Obst und Gemüse festzusetzen. (*) Österreichischer Ausdruck gemäß Protokoll Nr. 10 zur Beitrittsakte 1994. (5) ABl. L 366 vom 24. 12. 1987, S. 1. (6) ABl. L 149 vom 16. 6. 1999, S. 3. (7) ABl. L 331 vom 2. 12. 1988, S. 1. (8) ABl. L 135 vom 29. 5. 1999, S. 48. L 281/4 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 4. 11. 1999 (13) Die Erzeugnismengen sollten unter Berücksichtigung ihres Frischegrades nach Maßgabe der jeweils anwend- baren Erstattungsregelung aufgeteilt werden. (14) Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Obst und Gemüse — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Die erteilten im Rahmen der Nahrungsmittelhilfe (2) Lizenzen gemäß Artikel 14a der Verordnung (EWG) Nr. 3719/ 88 werden nicht auf die im Anhang genannten erstattungsfä- higen Mengen angerechnet. Unbeschadet der Anwendung von Artikel 4 Absatz 5 der (3) Verordnung (EG) Nr. 2190/96 beträgt die Gültigkeitsdauer der Lizenzen vom Typ A1 und A2 zwei Monate. Artikel 1 Artikel 2 Die Sätze der Ausfuhrerstattungen im Sektor Obst und (1) Gemüse sind im Anhang dieser Verordnung festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 9. November 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 3. November 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission 4. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 281/5 ANHANG AUSFUHRERSTATTUNGEN IM SEKTOR OBST UND GEMÜSE A1 vom 9. 11. 1999 bis 16. 1. 2000 System Antragszeitraum A2 vom 10. bis 12. 11. 1999 B vom 16. 11. 1999 bis 23. 1. 2000 Erstattungs- satz (EUR/t netto) Vorgesehene Menge (t) Vorgesehener Erstattungs- satz (EUR/t netto) Richtmenge (t) Vorgesehener Erstattungs- satz (EUR/t netto) 20 50 59 114 73 50 35 25 40 40 54 294 119 1 567 208 3 726 20 5 200 50 35 25 40 40 57 377 18 022 11 072 4 996 6 946 20 50 59 114 73 50 35 25 40 40 54 Richtmenge (t) 3 914 298 141 1 525 208 113 647 16 980 4 719 3 580 5 884 2 738 Erzeugnis (Die geänderte Verordnung (EWG) Nr. 3846/87 der Kommission enthält im Abschnitt „Obst und Gemüse“ eine vollständige Beschreibung der förderfähigen Erzeugnisse) Erzeugnis- code Bestimmung oder Bestimmungs- gruppe (1) Tomaten/Paradeiser 0702 00 00 9100 Mandeln ohne Schale 0802 12 90 9000 Haselnüsse in der Schale 0802 21 00 9000 Haselnüsse ohne Schale 0802 22 00 9000 Walnüsse in der Schale 0802 31 00 9000 A00 A00 A00 A00 A00 Orangen 0805 10 10 9100 0805 10 30 9100 0805 10 50 9100 F01, F02, F05 Zitronen 0805 30 10 9100 Tafeltrauben 0806 10 10 9100 Äpfel 0808 10 20 9100 0808 10 50 9100 0808 10 90 9100 0808 10 20 9100 0808 10 50 9100 0808 10 90 9100 0808 10 20 9100 0808 10 50 9100 0808 10 90 9100 A00 A00 F01 F02 F03, F04 (1) Die Bestimmungscodes bedeuten: A00: Alle Bestimmungen. A21: Alle Bestimmungen mit Ausnahme der Schweiz. F01: Norwegen, Island, Grönland, Färöer, Polen, Ungarn, Rumänien, Bulgarien, Albanien, Estland, Lettland, Litauen, Bosnien-Herzegowina, Kroatien, Slowenien, ehemalige Jugoslawische Republik Mazedonien, die Föderative Republik Jugoslawien (Serbien und Montenegro) und Malta. F02: Armenien, Aserbaidschan, Belarus, Georgien, Kasachstan, Kirgistan, Moldau, Rußland, Tadschikistan, Turkmenistan, Usbekistan, Ukraine; Bestimmungen gemäß Artikel 34 der geänderten Verordnung (EWG) Nr. 3665/87 der Kommission. F03: Länder und Hoheitsgebiete Afrikas mit Ausnahme von Südafrika, die Staaten der Arabischen Halbinsel (Saudi-Arabien, Bahrain, Katar, Oman, Vereinigte Arabische Emirate (Abu Dhabi, Dubai, Schardscha, Adschman, Umm al Kaiwan, Ras al Chima und Fudschaira), Kuwait und Jemen), Syrien, Iran, Jordanien, Bolivien, Brasilien, Venezuela, Peru, Panama, Ecuador und Kolumbien. F04: Sri Lanka, Hongkong RAS, Singapur, Malaysia, Indonesien, Thailand, Taiwan, Papua-Neuguinea, Laos, Kambodscha, Vietnam, Uruguay, Paraguay, Argentinien, Mexiko, Costa Rica und Japan. F05: Schweiz, Tschechische Republik, Slowakische Republik und Japan


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2338/1999 af 3. november 1999 om indstilling af fiskeri efter hellefisk fra fartøjer, som fører en medlemsstats flag

eurovoc_concepts:
EU Member State
Greenland
authorised catch
catch quota
sea fish
ship's flag

text: L 281/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 4. 11. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2338/1999 af 3. november 1999 om indstilling af fiskeri efter hellefisk fra fartøjer, som fører en medlemsstats flag KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2846/98 (2), særlig artikel 21, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) I Rådets forordning (EF) nr. 51/1999 af 18. december 1998 om fordeling for 1999 mellem medlemsstaterne af i Norges fangstkvoter for fartøjer, der udøver fiskeri eksklusive økonomiske zone og fiskerizonen omkring Jan Mayen (3), ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1619/1999 (4), er der fastsat kvoter for hellefisk for 1999; for at overholde bestemmelserne om de kvantitative begrænsninger af fangsterne af en kvoteret bestand er det nødvendigt, at Kommissionen fastsætter den dato, på hvilken de fangster, der er taget af fiskerfartøjer, som fører en medlemsstats flag, må anses for at have opbrugt den tildelte kvote; ifølge de oplysninger, der er meddelt Kommissionen, har fangsterne af hellefisk i ICES-område I, IIa, b (norske farvande nord for 62° N) fra fartøjer, som farvandene i fører en medlemsstats flag eller er medlemsstat, opbrugt kvoten for 1999 — registreret i en UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Fangsterne af hellefisk i IIa, b (norske farvande nord for 62° N) fra fartøjer, der fører en medlemsstats flag eller er registreret i en medlemsstat, anses for at have opbrugt den kvote, der er tildelt EU for 1999. ICES-område I, farvandene i ICES-område I, Fiskeri efter hellefisk i IIa, b farvandene i (norske farvande nord for 62° N) fra fartøjer, der fører en medlemsstats flag eller er registreret i en medlemsstat, er forbudt ligesom opbevaring om bord, omladning og landing af den ovenfor nævnte bestand, fanget i disse farvande af de nævnte fartøjer efter datoen for denne forordnings ikraft- træden. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 3. november 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 261 af 20. 10. 1993, s. 1. (2) EFT L 358 af 31. 12. 1998, s. 5. (3) EFT L 13 af 18. 1. 1999, s. 67. (4) EFT L 192 af 24. 7. 1999, s. 14


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2026/99 af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen. Fårevaskemidler fremstillet af organisk phosphat.

text: 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/139 Kan jeg f(cid:229) en fuldst(cid:230)ndig liste over de befłjelser, som Den Europ(cid:230)iske Union eller en af dens tidligere former p(cid:229) noget tidspunkt har pr(cid:230)ciseret, skal forblive hos nationalstaterne og ikke p(cid:229) noget tidspunkt skal overdrages til Den Europ(cid:230)iske Union? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Romano Prodi (26. november 1999) F(cid:230)llesskabet har kun de befłjelser, som det i traktaterne har f(cid:229)et overdraget af medlemsstaterne. (2000/C 170 E/167) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2024/99 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (3. november 1999) Om: Sm(cid:229) landbrugere og landskabsbevarelse Anerkender Kommissionen sm(cid:229) landbrugeres rolle som bidragere til bevarelsen af landskabet som en ressource for b(cid:229)de lokalsamfund og turisme? Er Kommissionen ikke enig i, at ordningen for beskyttelse af miljłet i landdistrikter og andre ordninger for udvikling af landdistrikterne błr udvides og udbygges for at sikre, at sm(cid:229) landbrugere modtager til- str(cid:230)kkelig łkonomisk anerkendelse for deres rolle? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. november 1999) Kommissionen anerkender den vigtige rolle, som mindre landbrugere spiller for forvaltningen af land- skaber, bevarelsen af biologisk mangfoldighed og beskyttelse af miljłet. I henhold til R(cid:229)dets forordning (EF) 1259/1999 af 17. maj 1999 om fastl(cid:230)ggelse af f(cid:230)lles regler for den f(cid:230)lles landbrugspolitiks ordninger for direkte stłtte (1) kan medlemsstaterne ud fra visse objektive kriterier regulere den direkte stłtte til landbrugere. De derved sparede midler kan medlemsstaterne anvende til bestemte supplerende foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne i henhold til R(cid:229)dets forordning (EF) 1257/1999 af 17. maj 1999 om stłtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om (cid:230)ndring og oph(cid:230)velse af visse forordninger (2). Forordningen freml(cid:230)gger en integreret plan for udvikling af landdistrikterne, hvor anerkendelsen af landbrugets (og dermed ogs(cid:229) de mindre landbrugeres) flerfunktionelle rolle udgłr et nłglepunkt. Forordningen omfatter en r(cid:230)kke foranstaltninger, som medlemsstaterne kan gennemfłre ud fra deres s(cid:230)rlige behov. Da medlems- staterne selv kan opstille flere eller mere restriktive betingelser for ydelse af EU-stłtte til udvikling af landdistrikter, kan nogle af disse foranstaltninger anvendes specielt til fordel for mindre landbrugere. G(cid:229)rdturisme er en af de ordninger, som medlemsstaterne kan gennemfłre som led i programmer til udvikling af landdistrikterne og for at fremme omstruktureringen i landdistrikter og diversificere łkono- mien. (1) (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999. EFT L 160 af 26. 6. 1999. (2000/C 170 E/168) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2026/99 af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen (3. november 1999) Om: F(cid:229)revaskemidler fremstillet af organisk phosphat Kan Kommissionen oplyse, hvorvidt EU bidrager til finansieringen af forskningsprojekter vedrłrende den indvirkning, som h(cid:229)ndteringen af f(cid:229)revaskemidler fremstillet af organisk phosphat har p(cid:229) menneskets helbred, og hvorvidt den har planer om enten at forbyde s(cid:229)danne vaskemidler eller at forbedre de sikkerhedsforanstaltninger, der skal tr(cid:230)ffes, n(cid:229)r de anvendes? C 170 E/140 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (20. december 1999) Kommissionen kan bekr(cid:230)fte, at EU ikke direkte finansierer forskningsprojekter om den indvirkning, som h(cid:229)ndteringen af f(cid:229)revaskemidler fremstillet af organisk phosphat har p(cid:229) menneskets helbred. Der findes heller ikke ingen planer om i EU-regi at forbyde s(cid:229)danne vaskemidler eller indfłre yderligere sikker- hedsforanstaltninger i forhold til de foranstaltninger, der allerede er truffet i forbindelse med forarbejd- ningen, eller som er indfłrt gennem medlemsstaternes nationale lovgivning. Der findes i łjeblikket ingen projekter inden for landbrugsforskning hverken under Air-programmet (agroindustriel forskning) eller under Fair-programmet (fiskeri-, landbrug og agroindustriel forskning) om dette emne. forel(cid:230)gge et forskningsforslag om dette emne under nłgleaktion 5 i Det ville dog v(cid:230)re muligt at s(cid:230)rprogrammet »Livskvalitet og forvaltning af de levende ressourcer« under det femte rammeprogram om forskning og teknologisk udvikling (FTU). Et af de prioriterede omr(cid:229)der i den ovenn(cid:230)vnte nłgleaktion er »Sundhed og velf(cid:230)rd for dyr, der anvendes til animalsk produktion«. Forskningsaktiviteter i forbindelse med forbedrede metoder til evaluering af, hvordan veterin(cid:230)rprodukter indvirker p(cid:229) folke- og dyresundhed ville kunne introduceres under denne nłgleaktion. (2000/C 170 E/169) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2029/99 af BØatrice Patrie (PSE) til Kommissionen (3. november 1999) Om: EU-stłtte til uddeling af m(cid:230)lk i skoler Pressen og diverse foreninger omtaler for łjeblikket Kommissionens afgłrelse om nedsk(cid:230)ringer b(cid:229)de nu og i fremtiden af EU-stłtten til uddeling af m(cid:230)lk i skoler. Ifłlge błrneern(cid:230)ringseksperter er m(cid:230)lk et n(cid:230)ringsmiddel, som er afgłrende for błrns v(cid:230)kst, og uddeling af m(cid:230)lk i skolerne głr det muligt at n(cid:229) de befolkningsgrupper, som selv i dag ikke f(cid:229)r tilstr(cid:230)kkelig n(cid:230)rende og varieret kost. Dette forslag, der er foruroligende for b(cid:229)de landbruget og folkesundheden, kr(cid:230)ver forklaring p(cid:229) fłlgende: 1. P(cid:229) młdet den 14. -15. juni 1999 fandt landbrugsministrene, at »forbruget af m(cid:230)lk har stor betydning for navnlig błrn og unge i betragtning af m(cid:230)lkens hłje n(cid:230)ringsv(cid:230)rdi«. Hvorfor tr(cid:230)ffer Kommissionen en afgłrelse, der g(cid:229)r imod den generelle holdning i medlemsstaterne, og som kan medfłre, at der igen s(cid:230)ttes spłrgsm(cid:229)lstegn ved uddelingen af m(cid:230)lk i skolerne? 2. Hvordan kan Kommissionen, under henvisning til udsigten til strammere budgetter, lłbe den risiko at bringe sundheden i fare for de europ(cid:230)iske błrn, der modtager dette ern(cid:230)ringstilskud i skolen, n(cid:229)r folkesundhed med Amsterdam-traktaten blev opprioriteret til en officiel f(cid:230)llesskabspolitik? 3. Med hvilke finansielle midler kan forbruget af m(cid:230)lk fremmes p(cid:229) en omkostningseffektiv m(cid:229)de, samtidig med at der tages hensyn til de samlede midler, der er til r(cid:229)dighed p(cid:229) budgettet? Vil det v(cid:230)re muligt at flytte den omtalte stłtte fra budgettet for den f(cid:230)lles landbrugspolitik til budgettet for sundhedspolitik og s(cid:229)ledes f(cid:229) ordningen til at vare l(cid:230)ngere, samtidig med at de budgetm(cid:230)ssige begr(cid:230)nsninger respekteres? (2000/C 170 E/170) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2054/99 af GØrard Caudron (PSE) til Kommissionen (3. november 1999) Om: Afskaffelse af europ(cid:230)isk stłtte til m(cid:230)lkedistribution i skolerne Fra alle sider konstateres en nedsk(cid:230)ring og senere afskaffelse af f(cid:230)llesskabsstłtten til m(cid:230)lkedistribution i skolerne som fłlge af en afgłrelse fra Kommissionen


title: Verordening (EG) nr. 2346/1999 van de Commissie van 3 november 1999 betreffende de verkoop bij openbare inschrijving van rundvlees uit de voorraden van bepaalde interventiebureaus

eurovoc_concepts:
France
Germany
United Kingdom
award of contract
beef
intervention agency

text: L 281/60 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 4. 11. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 2346/1999 VAN DE COMMISSIE van 3 november 1999 betreffende de verkoop bĳ openbare inschrĳving van rundvlees uit de voorraden van bepaalde interventiebureaus DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, — ongeveer 3 815 ton vlees zonder been, in het bezit van het interventiebureau van het Verenigd Koninkrĳk; Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 805/68 van de Raad van 27 juni 1968 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector rundvlees (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1633/98 (2), en met name op artikel 7, lid 3, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) (4) (5) In verscheidene lidstaten zĳn voorraden ontstaan door de toepassing van de interventiemaatregelen in de sector rundvlees; om te voorkomen dat producten te lang moeten worden opgeslagen, moet een deel van deze voorraden bĳ openbare inschrĳving worden verkocht; Deze verkoop, op enige bĳzondere, noodzakelĳke uitzonderingen na, dient plaats te vinden met inachtne- ming van de voorschriften van Verordening (EEG) nr. 2173/79 van de Commissie (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2417/95 (4); Met het oog op een regelmatige en uniforme inschrĳ- vingsprocedure, moeten maatregelen worden getroffen ter aanvulling van die welke zĳn bepaald in artikel 8, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 2173/79; Van het bepaalde in artikel 8, lid 2, onder b), van Verordening (EEG) nr. 2173/79 moet worden afgeweken wegens de administratieve moeilĳkheden bĳ de toepas- sing hiervan in de betrokken lidstaten; De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor rundvlees, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 1. Er wordt overgegaan tot de verkoop van: — 2 000 ton rundvlees met been, in het bezit van het Duitse interventiebureau; — 2 000 ton rundvlees met been, in het bezit van het Franse interventiebureau; (1) PB L 148 van 28. 6. 1968, blz. 24. (2) PB L 210 van 28. 7. 1998, blz. 17. (3) PB L 251 van 5. 10. 1979, blz. 12. (4) PB L 248 van 14. 10. 1995, blz. 39. Nadere informatie over de hoeveelheden is opgenomen in bĳlage I. 2. Behoudens het bepaalde in deze verordening worden de in lid 1 bedoelde producten verkocht overeenkomstig Verorde- ning (EEG) nr. 2173/79, in het bĳzonder titel II en titel III daarvan. Artikel 2 De bepalingen en de bĳlagen bĳ deze verordening gelden in afwĳking van de 1. als bericht van openbare aanbesteding, artikelen 6 en 7 van Verordening (EEG) nr. 2173/79. De betrokken interventiebureaus stellen een bericht van aanbe- steding op waarin met name worden vermeld: a) de te koop aangeboden hoeveelheden rundvlees en b) de termĳn waarbinnen en de plaats waar de offertes moeten worden ingediend. 2. Gegevens over de hoeveelheden en de plaatsen waar de producten zĳn opgeslagen, zĳn voor de betrokken partĳen te verkrĳgen op de in bĳlage II vermelde adressen. Verder kunnen de interventiebureaus het in lid 1 bedoelde bericht bekend- maken door aanplakking te hunnen kantore en kunnen zĳ tot verdere bekendmaking in een andere vorm overgaan. 3. Voor ieder in bĳlage I genoemd product geldt dat de interventiebureaus eerst het vlees verkopen dat het langst ligt opgeslagen. 4. Alleen offertes die uiterlĳk op 8 november 1999 om 12. 00 uur in het bezit zĳn van de betrokken interventiebu- reaus, worden in aanmerking genomen. 5. In afwĳking van artikel 8, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 2173/79 moet de offerte bĳ het betrokken interventiebu- reau worden ingediend in een gesloten envelop, waarop de betrokken verordening is vermeld. Deze envelop mag door het interventiebureau pas na afloop van de in lid 4 vermelde inschrĳvingstermĳn worden geopend. 6. In afwĳking van artikel 8, lid 2, onder b), van Verorde- ning (EEG) nr. 2173/79 mag/mogen het koelhuis/de koelhuizen waar de producten liggen opgeslagen, niet in de offertes worden vermeld. 4. 11. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 281/61 Artikel 3 Artikel 4 1. De lidstaten delen de gegevens over de ontvangen offertes aan de Commissie mee uiterlĳk op de werkdag na afloop van de termĳn voor de indiening van de offertes. De in artikel 15, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 2173/79 bedoelde zekerheid wordt vastgesteld op 120 EUR per ton. Artikel 5 2. Na onderzoek van de ontvangen offertes wordt een mini- mumverkoopprĳs vastgesteld voor elk product of wordt besloten dat de verkoop geen doorgang vindt. Deze verordening treedt in werking op de dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 3 november 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie L 281/62 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 4. 11. 1999 ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ I — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BĲLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Προϊόντα (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungefähre Mengen (Tonnen) Κατά προσέγγιση ποσότητα (τόνοι) Approximate quantity (tonnes) Quantité approximative (tonnes) Quantità approssimativa (tonnellate) Hoeveelheid bĳ benadering (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu määrä (tonneina) Ungefärlig kvantitet (ton) a) Carne con hueso — Kød, ikke udbenet — Fleisch mit Knochen — Κρέατα µε κόκαλα — Bone-in beef — Viande avec os — Carni non disossate — Vlees met been — Carne com osso — Luullinen naudanliha — Kött med ben DEUTSCHLAND — Hinterviertel FRANCE — Vorderviertel — Quartiers avant — Quartiers arrière 1 000 1 000 1 000 1 000 b) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Κρέατα χωρίς κόκαλα — Boneless beef — Viande désossée — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt kött UNITED KINGDOM — Intervention fillet (INT 15) — Intervention striploin (INT 17) — Intervention rump (INT 16) — Intervention silverside (INT 14) — Intervention flank (INT 18) — Intervention forerib (INT 19) — Intervention shoulder (INT 22) — Intervention brisket (INT 23) — Intervention shin (INT 21) — Intervention forequarter (INT 24) 10 60 35 10 550 90 2 700 200 10 150 4. 11. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 281/63 (1) Véanse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 de la Comisión (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2812/98 (DO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2812/98 (EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 47). (1) Vgl. Anhänge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2812/98 (ABl. L 349 vom 24. 12. 1998, S. 47). (1) Βλέπε παραρτήµατα V και VII του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2456/93 της Επιτροπής (ΕΕ L 225 της 4. 9. 1993, σ. 4), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2812/98 (ΕΕ L 349 της 24. 12. 1998, σ. 47). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2812/98 (OJ L 349, 24. 12. 1998, p. 47). (1) Voir annexes V et VII du règlement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2812/98 (JO L 349 du 24. 12. 1998, p. 47). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2812/98 (GU L 349 del 24. 12. 1998, pag. 47). (1) Zie de bĳlagen V en VII bĳ Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2812/98 (PB L 349 van 24. 12. 1998, blz. 47). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) n. o 2456/93 da Comissão (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2812/98 (JO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2812/98 (EYVL L 349, 24. 12. 1998, s. 47) liitteet V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i kommissionens förordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2812/98 (EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 47). L 281/64 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 4. 11. 1999 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Direcciones de los organismos de intervención — Interventionsorganernes adresser — Anschriften der Interven- tionsstellen — ∆ιευθύνσεις των οργανισµών παρεµβάσεως — Addresses of the intervention agencies — Adresses des organismes d'intervention — Indirizzi degli organismi d'intervento — Adressen van de interventiebureaus — Endereços dos organismos de intervenção — Interventioelinten osoitteet — Interventionsorganens adresser BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) Postfach 180203, D-60083 Frankfurt am Main Adickesallee 40 D-60322 Frankfurt am Main Tel. : (49) 69 15 64-704/772; Telex: 411727; Telefax: (49) 69 15 64-790/791 FRANCE OFIVAL 80, avenue des Terroirs-de-France F-75607 Paris Cedex 12 Téléphone: (33-1) 44 68 50 00; télex: 215330; télécopieur: (33-1) 44 68 52 33 UNITED KINGDOM Intervention Board Executive Agency Kings House 33 Kings Road Reading RG1 3BU Berkshire United Kingdom Tel. (01-189) 58 36 26 Fax (01-189) 56 67 50