title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1995/99 af Paul Rübig (PPE-DE) til Kommissionen. Retningslinjer for vertikale begrænsninger.

text: C 170 E/136 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 fastprissystem for błger, hvis den p(cid:229)g(cid:230)ldende aftale eller praksis opfylder alle betingelserne i EF-traktatens artikel 81, stk. 3, hvilket bl. a. foruds(cid:230)tter, at de p(cid:229)ber(cid:229)bte kulturelle fordele er klart p(cid:229)viselige. (1) (2) Jf. artikel 19 i R(cid:229)dets forordning nr. 17 af 6. februar 1962 (cid:129) Fłrste forordning om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikel 85 og 86, EFT 13 af 21. 2. 1962, senest (cid:230)ndret ved forordning (EF) 1216/1999, EFT L 148 af 15. 6. 1999, og Kommissionens forordning nr. 1999/0063/E(cid:216)F af 25. juli 1963 om udtalelser i henhold til artikel 19, stk. 1 og 2, og forordning nr. 17, EFT 127 af 20. 8. 1963; forordning nr. 1999/0063/E(cid:216)F er i mellemtiden blevet oph(cid:230)vet og erstattet af Kommissionens forordning (EF) 2842/98 af 22. december 1998 om hłring af parter i visse procedurer efter EF-traktatens artikel 85 og 86, EFT L 354 af 30. 12. 1998. Se Kommissionens beslutning af 25. november 1981, VBBB og VBVB, EFT L 54 af 25. 2. 1982, og beslutning af 12. december 1988, Publishers Association (cid:129) Net Book Agreements, EFT L 22 af 26. 1. 1989, samt EF-Domstolens dom af 17. januar 1984 i de forenede sager 43 og 63/82, VBVB og VBBB/Kommissionen, Sml. 1984, s. 17, Fłrsteinstansrettens dom af 9. juli 1992 i sag T-66/89, Publishers Association/Kommissionen, Sml. 1992, s. II- 1995, samt EF-Domstolens dom af 17. januar 1995 i sag C-360/92 P, Publishers Association/Kommissionen, Sml. 1995, s. I-23. (2000/C 170 E/163) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1995/99 af Paul R(cid:252)big (PPE-DE) til Kommissionen (9. november 1999) Om: Retningslinjer for vertikale begr(cid:230)nsninger Som led i hłringen i Europa-Parlamentets Udvalg om (cid:216)konomi og Valutaspłrgsm(cid:229)l understregede den nyvalgte kommiss(cid:230)r for konkurrencespłrgsm(cid:229)l betydningen af gennemsigtighed og klarhed med henblik p(cid:229) at opn(cid:229) borgernes tilslutning til EU-forskrifterne. Udkastet til retningslinjerne for vertikale begr(cid:230)nsninger omfatter 225 enkelte punkter og l(cid:230)gger hoved- v(cid:230)gten p(cid:229) eksempler, der ikke altid kan generaliseres. P(cid:229) den anden side mangler der i forbindelse med de omfattende drłftelser om det relevante marked stadig klare retningslinjer, der forhindrer, at producenterne i de mindre stater forfordeles. Hvordan vil Kommissionen p(cid:229) dette omr(cid:229)de słrge for stłrst mulig gennemsigtighed og finde harmoniske lłsninger, som forhindrer at nogen forfordeles? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (29. november 1999) Det (cid:230)rede medlem henviser til det udkast til retningslinjer om vertikale begr(cid:230)nsninger, som Kommissionen offentliggjorde den 24. september 1999 (1), sammen med et udkast til en gruppefritagelsesforordning. Ifłlge Kommissionen vil den nye foresl(cid:229)ede politik medfłre en betydelig forenkling af reglerne for vertikale begr(cid:230)nsninger samt en begr(cid:230)nsning af de administrative byrder, fordi de virksomheder, der mangler markedsmagt (hvilket de fleste virksomheder głr) f(cid:229)r mulighed for at słge i et administrativt ly, hvor de ikke l(cid:230)ngere er tvunget til at vurdere, om deres aftaler er forenelige med EU(cid:146)s konkurrenceregler. Under den nye politik d(cid:230)kker den foresl(cid:229)ede gruppefritagelsesforordning alle vertikale begr(cid:230)nsninger (cid:129) som aftales af virksomheder med en markedsandel p(cid:229) op til 30 % (cid:129) for b(cid:229)de r(cid:229)varer og f(cid:230)rdigvarer samt tjenesteydelser, bortset fra et mindre antal hardcore-begr(cid:230)nsninger og betingelser. Hermed fjernes en r(cid:230)kke alvorlige mangler i de tre nuv(cid:230)rende gruppefritagelsesforordninger om eksklusive distributions-, eksklusive kłbs- og franchiseaftaler, som i de seneste (cid:229)r er blevet st(cid:230)rkt kritiseret for at have et alt for begr(cid:230)nset anvendelsesomr(cid:229)de, for at v(cid:230)re for formalistiske samt for at virke som en sp(cid:230)ndtrłje for erhvervslivet, der hindrer udvikling af produktions- og distributionsmetoder. Den forenkling, der opn(cid:229)s med den nye foresl(cid:229)ede politik, vil navnlig v(cid:230)re til gavn for sm(cid:229) og mellemstore virksomheder (SMV), som i vidt omfang vil v(cid:230)re omfattet af den nye forordning. 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/137 Virksomheder med markedsandele, der overstiger t(cid:230)rsklen p(cid:229) 30 %, vil ikke nyde godt af dette administra- tive ly, men det understreges, at deres vertikale aftaler ifłlge den nye politik ikke antages at v(cid:230)re ulovlige, men at de muligvis kr(cid:230)ver en individuel undersłgelse i henhold til EF-traktatens artikel 81 (tidligere artikel 85). Form(cid:229)let med de tilknyttede retningslinjer er at hj(cid:230)lpe virksomhederne med at gennemfłre en s(cid:229)dan undersłgelse og dermed forłge konkurrencereglernes effektivitet. Kommissionen har ved udformningen af disse retningslinjer forsłgt at give et detaljeret og samlet overblik over et teknisk kompliceret emne. Udkastet indeholder bl. a. et kapitel med markedsdefinitioner, som er baseret p(cid:229) de generelle kriterier i Kommissionens meddelelse om markedsdefinition fra 1997, og som har til form(cid:229)l at give virksomhederne mere specifik vejledning om problemer, der opst(cid:229)r i forbindelse med vertikale begr(cid:230)nsninger. Retningslinjerne er offentliggjort i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende i form af et udkast, for at give alle interesserede lejlighed til at frems(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger, s(cid:229)ledes at Kommissionen om nłdvendigt kan foretage forbedringer og pr(cid:230)ciseringer. Med hensyn til spłrgsm(cid:229)let om markedsdefinition skal det understreges, at det relevante antitrustmarked ikke nłdvendigvis falder sammen med en medlemsstats territorium og kun kan vurderes i hvert enkelt tilf(cid:230)lde. Eventuelle negative og positive virkninger af vertikale aftaler skal vurderes p(cid:229) det p(cid:229)g(cid:230)ldende marked. EU(cid:146)s konkurrencepolitik, der langt fra indeb(cid:230)rer ulemper for producenter p(cid:229) sm(cid:229) markeder, tager sigte p(cid:229) at beskytte konkurrencen og forbrugernes interesser uanset det p(cid:229)g(cid:230)ldende markeds stłrrelse. (1) EFT C 270 af 24. 9. 1999. (2000/C 170 E/164) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2013/99 af Antonio Tajani (PPE-DE) og Enrico Ferri (PPE-DE) til Kommissionen (9. november 1999) Om: Den italienske lov om offentlige og private sundhedstjenesteydelser (cid:129) overtr(cid:230)delse af f(cid:230)llesskabs- reglerne om konkurrence og fri udveksling af tjenesteydelser Ifłlge vore oplysninger har en r(cid:230)kke sammenslutninger, der repr(cid:230)senterer private italienske sundheds- firmaer (SNUBALP, FIOSP, URSAP), anmodet Kommissionen om at undersłge, hvorvidt den italienske lov om offentlige og private sundhedstjenesteydelser strider mod f(cid:230)llesskabslovgivningen om konkurrence og fri udveksling af tjenesteydelser. Det er n(cid:230)vnte sammenslutningers opfattelse: (cid:129) at der er tale om en interessekonflikt, hvor ASL (udbydere af lokale sundhedstjenesteydelser) udnytter deres dominerende markedsposition ved at kombinere markedsregulerende faktorer med produktion/ udbud og kłb/betaling af tjenesteydelser (lovdekret nr. 419 af 30. november 1998 og nr. 229 af 19. juni 1999); (cid:129) at markedsopdelingen i sundhedssektoren er sk(cid:230)v, og at ikke-italienske udbydere af tjenesteydelser diskrimineres; taksterne fasts(cid:230)ttes af myndighederne (ministerielt dekret af 22. 7. 1996) og er s(cid:229) lave, at det rent faktisk er umuligt for udbydere fra andre EU-medlemsstater at g(cid:229) ind p(cid:229) markedet og opn(cid:229) en rimelig fortjeneste, og vi ved jo alle, at sundhedstjenesteydelser ikke er undtaget fra reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser. Ovenn(cid:230)vnte sammenslutningers fortolkning deles ikke blot af os selv, men ogs(cid:229) af den italienske juni konkurrence- og markedsmyndighed, s(cid:229)ledes som det fremg(cid:229)r af dens to udtalelser herom af 25. 1998 og 20. maj 1999. Vil Kommissionen p(cid:229) ovenn(cid:230)vnte baggrund oplyse, hvorvidt anmodningen fłlges op p(cid:229) behłrig vis, hvilke tjenestegrene og tjenestem(cid:230)nd der har f(cid:229)et p(cid:229)lagt sagen, og hvor langt man er n(cid:229)et med samme?


title: PREGUNTA ESCRITA E-2010/99 de Jean-Claude Fruteau (PSE) a la Comisión. Régimen de asociación de los PTU.

eurovoc_concepts:
association agreement (EU)
overseas countries and territories

formats: html pdf print

text: 18. 7. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 203 E/115 La Comisi(cid:243)n decidi(cid:243) emitir una comunicaci(cid:243)n sobre este asunto y ofrecer para el posterior debate una informaci(cid:243)n significativamente mÆs detallada que la que se present(cid:243) en el informe. Se estÆ a la espera de esta comunicaci(cid:243)n desde hace ya un aæo. ¿En quØ fase se encuentra la elaboraci(cid:243)n de la comunicaci(cid:243)n por parte de la Comisi(cid:243)n? ¿Con quØ calendario cuenta la Comisi(cid:243)n para realizar progresos en lo relativo a las bibliotecas? (1) DO C 341 de 9. 11. 1998, p. 373. Respuesta de Erkki Liikanen en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de diciembre de 1999) El informe al que Su Seæor(cid:237)a se refiere es importante y plantea cuestiones significativas relativas a las bibliotecas del mundo moderno. La Comisi(cid:243)n reconoce tambiØn que las bibliotecas se integran en un contexto mÆs amplio que engloba a archivos y museos, las otras dos instituciones culturales que permiten y garantizan el acceso de los ciudadanos al conocimiento y a la cultura en una sociedad moderna de informaci(cid:243)n en red. La Comisi(cid:243)n, que apoya totalmente el trabajo del comitØ, estudia ahora la mejor forma de considerar este contexto mÆs amplio, especialmente a la luz del trabajo que se estÆ realizando en el Ærea de la sociedad de la informaci(cid:243)n en el 5o Programa Marco, con objeto de presentar, en los pr(cid:243)ximos meses, marcos concretos de coordinaci(cid:243)n y cooperaci(cid:243)n entre las diferentes instituciones de preservaci(cid:243)n de la memoria. (2000/C 203 E/146) PREGUNTA ESCRITA E-2010/99 de Jean-Claude Fruteau (PSE) a la Comisi(cid:243)n (9 de noviembre de 1999) Asunto: RØgimen de asociaci(cid:243)n de los PTU La Uni(cid:243)n Europea sufre una crisis de identidad con respecto a los PTU, que s(cid:243)lo dependen de cuatro Estados miembros (Reino Unido, Francia, Pa(cid:237)ses Bajos y Dinamarca). En efecto, la Uni(cid:243)n Europea desempeæa un papel fundamental en el desarrollo de los «antiguos PTU» convertidos en pa(cid:237)ses ACP, pero parece abandonar esa entidad que considera como h(cid:237)brida llamada PTU. Ambivalencia estatutaria, procedimiento por unanimidad en el Consejo, «flujos comerciales artificiales» que aportan escaso desarrollo a los PTU, pero que perturban mucho el mercado comunitario, Øsa es la enumeraci(cid:243)n no exhaustiva, pero sin embargo real, de las dificultades a las que se enfrentan esos pa(cid:237)ses. invit(cid:243) «al Pues bien, ya con la firma del Tratado de Amsterdam, Consejo, de conformidad con el art(cid:237)culo 136 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, a revisar dicho rØgimen de asociaci(cid:243)n, de aqu(cid:237) a febrero del aæo 2000, para lograr un cuÆdruple objetivo». la Conferencia intergubernamental ¿QuØ orientaciones concretas piensa proponer la Comisi(cid:243)n al Consejo para responder a esos objetivos de fomento econ(cid:243)mico y social, desarrollo de las relaciones entre los PTU y la Uni(cid:243)n Europea, consideraci(cid:243)n de su diversidad estatutaria y, finalmente, mejora de la eficacia del instrumento financiero? Respuesta del Comisario Nielson en nombre de la Comisi(cid:243)n (17 de noviembre de 1999) Su Seæor(cid:237)a se refiere con mucha raz(cid:243)n a la declaraci(cid:243)n sobre los Pa(cid:237)ses y Territorios de Ultramar (PTU) anexa al acta final de la Cumbre de Amsterdam. Desde entonces la Comisi(cid:243)n ha evacuado consultas con los cuatro Estados miembros de los que dependen los veinte PTU y, en el marco de la asociaci(cid:243)n, consult(cid:243) a las autoridades de estos veinte PTU, reunidas por primera vez al mÆs alto nivel en Bruselas. C 203 E/116 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 7. 2000 Las ideas esenciales de esta amplia consulta se recogen en la comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n de 20 de mayo de 1999 (1) «Reflexiones sobre el estatuto de los PTU asociados a la CE y orientaciones sobre PTU 2000», en la que la Comisi(cid:243)n describe los PTU y su estatuto con respecto al Derecho comunitario, plantea el debate fundamental de la asociaci(cid:243)n de los PTU a la Comunidad y propone ideas para el aæo 2000. Pr(cid:243)ximamente la Comisi(cid:243)n formularÆ una propuesta al Consejo destinada a suceder, a partir del 1 marzo de 2000, a la decisi(cid:243)n de asociaci(cid:243)n en vigor. Esta propuesta, actualmente aœn en proceso de debate, deber(cid:237)a inspirarse ampliamente en las orientaciones deseadas por los PTU. As(cid:237), se propondrÆ, en efecto, definir mejor el estatuto de los PTU respecto al derecho derivado del Tratado; simplificar considerablemente los mØtodos de gesti(cid:243)n de la asistencia comunitaria a los PTU, descentralizÆndola aœn mÆs hacia los PTU beneficiarios; extender la cooperaci(cid:243)n a otros Æmbitos que permitan a los PTU responder a los nuevos retos de la econom(cid:237)a mundial y a los deseos de los PTU en cuanto a la no reciprocidad de las normas sobre establecimiento. (1) COM(1999) 163 final. (2000/C 203 E/147) PREGUNTA ESCRITA P-2019/99 de Astrid Thors (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (29 de octubre de 1999) Asunto: Ayuda R09893 de la UE en concepto del programa Phare para la reforma del sistema de protecci(cid:243)n de la infancia en Rumania La Comisi(cid:243)n ha suspendido las licitaciones para el mencionado programa de ayuda para las reformas estructurales en el Æmbito de protecci(cid:243)n de la infancia en Rumania. En su lugar, la Comisi(cid:243)n asign(cid:243) todos los crØditos de 1998 destinados a la ayuda a la infancia en Rumania (10 M€) al suministro de alimentos y medicinas para los niæos acogidos en centros infantiles. Y lo mismo ha hecho en 1999. Los niæos en Rumania viven en condiciones extremadamente dif(cid:237)ciles que exigen que se realicen tanto esfuerzos de suministro a corto plazo como reformas a largo plazo para garantizar los derechos y los cuidados de los niæos. La reasignaci(cid:243)n de los crØditos presupuestarios impide que se realicen los esfuerzos a largo plazo y, por lo tanto, harÆ que se retrasen las reformas que, segœn el documento estratØgico de la Comisi(cid:243)n sobre la ampliaci(cid:243)n, son una condici(cid:243)n previa para el inicio de las negociaciones de adhesi(cid:243)n con Rumania. Esta condici(cid:243)n fue especialmente subrayada por el presidente de la Comisi(cid:243)n en su alocuci(cid:243)n al Parlamento Europeo sobre la ampliaci(cid:243)n el 13 de octubre de 1999. ¿No se produce una contradicci(cid:243)n entre la prioridad que concede la Comisi(cid:243)n a las reformas estructurales en el Æmbito de la ayuda a la infancia y la supresi(cid:243)n de la ayuda a estas reformas? ¿No hay manera de garantizar el suministro de ayuda a corto plazo para los niæos acogidos en centros infantiles sin comprometer las reformas a largo plazo, y cuÆndo espera la Comisi(cid:243)n reanudar la ayuda para los trabajos de reforma? Respuesta del Sr. Verheugen en nombre de la Comisi(cid:243)n (24 de noviembre de 1999) El dictamen (1) de la Comisi(cid:243)n de 1997 y los sucesivos informes (2) peri(cid:243)dicos han resaltado la grave situaci(cid:243)n en el Æmbito de la protecci(cid:243)n de la infancia en Ruman(cid:237)a. Phare ha aportado fondos desde principios de los aæos noventa, primero como ayuda humanitaria, y mÆs tarde centrÆndose en la preparaci(cid:243)n de una reforma del sector de la protecci(cid:243)n de la infancia. La Comisi(cid:243)n ha intervenido siempre tanto en los aspectos de la asistencia a la infancia en Ruman(cid:237)a a corto plazo como a mÆs largo plazo. Las condiciones de vida en todas las instituciones de acogida de niæos se han deteriorado en gran manera en 1999 a consecuencia de problemas financieros y administrativos. El primer ministro de Ruman(cid:237)a, Sr. Vasile, pidi(cid:243) ayuda urgente en mayo de 1999. A petici(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n, los inspectores han visitado instituciones para determinar las necesidades en el Æmbito humanitario y han informado de que si bien las condiciones no son igual de malas en todas las instituciones, la situaci(cid:243)n general en el verano de 1999 s(cid:243)lo pod(cid:237)a describirse como inaceptable en tØrminos de infraestructuras bÆsicas e higiene, atenci(cid:243)n mØdica, nutrici(cid:243)n y ayuda general


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1987/99 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) neuvostolle. Korruption vastaiset toimet.

eurovoc_concepts:
European Anti-fraud Office
Russia
cooperation agreement
corruption
financial control
fund (EU)

text: C 219 E/60 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 Toisen er(cid:228)n (2) kohdassa 5 (cid:148)My(cid:246)nt(cid:228)misperusteet(cid:148) todetaan seuraavasti: (cid:148)T(cid:228)ss(cid:228) toisessa vaiheessa etusijalle asetetaan hankkeet, joilla saavutetaan paras mahdollinen kattavuus koko yhteis(cid:246)n alueella ja katetaan erityisesti seuraavat maat: Irlanti, Luxemburg, Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi, Suomi ja Saksa. (cid:148) On mahdollista, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemalle henkil(cid:246)lle annettu tieto on ymm(cid:228)rretty v(cid:228)(cid:228)rin. Ehdotuspyynn(cid:246)n kahta er(cid:228)(cid:228) koskevat tiedot l(cid:246)ytyv(cid:228)t Europa-palvelimelta kahdesta eri osoitteesta: http:// europa. eu. int/eur-lex ja http://europa. eu. int/comm/dg10/women/index. J(cid:228)senvaltioissa sijaitsevilla komission edustustoilla on k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n kaikki viralliset lehdet, Europa-palvelimelle. ja ne p(cid:228)(cid:228)sev(cid:228)t Komissio l(cid:228)hetti pyynn(cid:246)st(cid:228) 333 hakulomaketta. Valinta tehtiin ehdotuspyynn(cid:246)ss(cid:228) vahvistettujen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikojen mukaisesti. (1) (2) EYVL C 94, 7. 4. 1999. EYVL C 227, 10. 8. 1999. (2000/C 219 E/071) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1987/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Cristiana Muscardini (NI) neuvostolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: Korruption vastaiset toimet Ven(cid:228)j(cid:228)n johdolta tulleiden h(cid:228)lyytt(cid:228)vien korruptioviestien vuoksi G7-maat p(cid:228)(cid:228)ttiv(cid:228)t j(cid:228)(cid:228)dytt(cid:228)(cid:228) Ven(cid:228)j(cid:228)lle my(cid:246)nnetyt lainat ja asettivat entiseen neuvostovaltaan suuntautuvien rahavirtojen vapauttamisen ehdoksi (cid:148)tiliselvityksen(cid:148) antamisen kolmen kuukauden v(cid:228)lein. Voiko neuvosto asettaa tutkintakomitean selvitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n, mihin EU:n Ven(cid:228)j(cid:228)lle yhteisty(cid:246)sopimusten yhtey- dess(cid:228) my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)t varat on k(cid:228)ytetty? Vastaus (31. tammikuuta 2000) Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen kysyy, voisiko neuvosto asettaa tutkintakomitean selvitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n, mihin EU:n Ven(cid:228)j(cid:228)lle yhteisty(cid:246)sopimusten yhteydess(cid:228) my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)t varat on k(cid:228)ytetty. Neuvostolla ei ole oikeutta perustaa tutkintakomiteaa. Lis(cid:228)ksi Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 274 artiklan mukaan vastuu yhteis(cid:246)jen yleisen talousarvion toteuttamisesta kuuluu komissiolle. Samalla tavoin Euroopan investointipankin my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)t lainat, my(cid:246)s silloin kun ne saavat korkotukea tai kun ne taataan yhteis(cid:246)n talousarviosta, kuuluvat ensisijaisesti pankin vastuulle. Lopuksi on syyt(cid:228) korostaa, ett(cid:228) Ven(cid:228)j(cid:228) on itsen(cid:228)inen valtio. Neuvosto k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kuitenkin perustamissopimuksissa sille annettuja valtuuksia varmistaakseen siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin kuin mahdollista yhteis(cid:246)n varojen k(cid:228)yt(cid:246)n valvonnan, etenkin Ven(cid:228)j(cid:228)ll(cid:228). Neuvosto on erityisesti t(cid:228)sment(cid:228)nyt 17. joulukuuta 1998 antamassaan asetuksessa (EY) n:o 2802/98 (1), jonka avulla j(cid:228)rjestet(cid:228)(cid:228)n 1 850 000 elintarviketonnin toimittaminen Ven(cid:228)j(cid:228)lle 470 miljoonan euron arvosta, ett(cid:228) muistio, jonka komissio on neuvotellut Ven(cid:228)j(cid:228)n viranomaisten kanssa, mahdollistaa etenkin tilintarkastustuomioistuimen tai komission t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen valtuuttamien ulkopuolisten elinten suorit- taman seurannan, tilintarkastuksen, valvonnan ja arvioinnin Ven(cid:228)j(cid:228)n rajojen sis(cid:228)ll(cid:228). Lis(cid:228)ksi neuvosto on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt 26. marraskuuta 1999, varainhoitovuoden 2000 talousarvion toisen k(cid:228)sittelyn yhteydess(cid:228), lis(cid:228)t(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n tuen kuljetuksen valvontaan tarkoitettuja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja 12,4 miljoonasta 20,4 miljoonaan euroon. Toiminnan valvontaan my(cid:246)nnettyjen varojen erityisen suuri osuus osoittaa, kuinka t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) neuvosto pit(cid:228)(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) kysymyst(cid:228). 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/61 Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAFilla) on sit(cid:228) paitsi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen n:o 1073/99 (2) mukaan vastedes yleinen toimivalta yhteis(cid:246)jen taloudellisten etujen suojaamisessa, olipa kyseess(cid:228) yhteis(cid:246)jen yleisest(cid:228) talousarviosta my(cid:246)nnetyt varat tai Euroopan investointipankin my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)t lainat. (1) (2) EYVL L 349, 24. 12. 1998, s. 12. EYVL L 136, 31. 5. 1999, s. 1. (2000/C 219 E/072) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1992/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Paul R(cid:252)big (PPE-DE) komissiolle (9. marraskuuta 1999) Aihe: K(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistettuja s(cid:228)hk(cid:246)laitteita koskeva direktiiviehdotus (cid:129) Koska s(cid:228)hk(cid:246)laitteiden k(cid:228)ytt(cid:246)ik(cid:228) on huomattavan pitk(cid:228) (5(cid:129)20 vuotta), laitteiden myyj(cid:228)n on l(cid:228)hes mahdotonta arvioida j(cid:228)tehuoltokustannuksia ja sen vuoksi vaikea laskea niit(cid:228). (cid:129) Kuluttajia houkutellaan yh(cid:228) enemm(cid:228)n hankkimaan s(cid:228)hk(cid:246)laitteita jostakin kolmannesta maasta, jolloin takaisinottohetkell(cid:228) pysty kaupassa voidaan kiert(cid:228)(cid:228) kierr(cid:228)tysmaksun periminen. N(cid:228)it(cid:228) laitteita ei erottamaan muista laitteista, ja siksi ne on otettava vastaan ilman kustannuskorvausta. (cid:129) J(cid:228)tehuoltoa tai uudelleenk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskeva selontekovelvollisuus aiheuttaa hallinnollisia kustannuksia, joita ei korvata mitenk(cid:228)(cid:228)n. (cid:129) Aiheuttaako velvollisuus luoda j(cid:228)tehuoltoj(cid:228)rjestelm(cid:228) sen, ett(cid:228) viralliset maahantuojat ovat huonom- massa asemassa kuin rinnakkaistuojat? Katsooko komissio, ett(cid:228) Euroopan tukkukauppa-alan ep(cid:228)ilykset ovat oikeutettuja? Millaista apua ala voi odottaa komissiolta? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Komissio valmistelee parhaillaan s(cid:228)hk(cid:246)- ja elektroniikkalaitteiden j(cid:228)tteiden k(cid:228)sittely(cid:228) koskevaa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- t(cid:246)(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa se k(cid:228)sittelee kyseisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)luonnoksen p(cid:228)(cid:228)kohtia, kuten valmistajien, maahan- tuojien ja muiden jakelijoiden velvollisuuksia. Yleisen(cid:228) seikkana mainittakoon, ett(cid:228) jakelijoiden katsotaan olevan ehdotusluonnoksessa tarkoitettuja tuottajia vain, ja elektroniikkalaitteiden tuontia johonkin j(cid:228)senvaltioon. jos ne harjoittavat ammattimaista s(cid:228)hk(cid:246)- Komissio haluaa esitt(cid:228)(cid:228) joitakin huomautuksia parlamentin j(cid:228)senen esille ottamista kysymyksist(cid:228). On totta, ett(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)- ja elektroniikkalaitteiden kierr(cid:228)tyksen ja k(cid:228)sittelyn tulevista hinnoista ei ole viel(cid:228) t(cid:228)ytt(cid:228) selvyytt(cid:228). Kierr(cid:228)tyksen ja k(cid:228)sittelyn mahdollisesta hintakehityksest(cid:228) on kuitenkin tehty tutkimuksia, jotka viittaavat siihen, ett(cid:228) tuottajat voivat suureksi osaksi perustaa laskelmansa nykyisin hintoihin ker(cid:228)tess(cid:228)(cid:228)n reservej(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)- ja elektroniikkalaitteiden j(cid:228)tteiden tulevaa k(cid:228)sittely(cid:228) varten. Tutkimusten perusteella n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s silt(cid:228), ettei tuotteiden hintoihin lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) j(cid:228)tteenk(cid:228)sittelymaksu ole niin suuri, ett(cid:228) se muuttaisi merkitt(cid:228)v(cid:228)sti kuluttajien ostotottumuksia. T(cid:228)ss(cid:228) oletuksessa on otettu huomioon kuluttajien mahdollisesti saamat edut heid(cid:228)n ostaessaan tuotteita l(cid:228)hiseudulta. J(cid:228)tteenk(cid:228)sittely- lainkaan sellaista vaikutusta, ett(cid:228) kuluttajat alkaisivat ostaa tuotteita muista maksuilla ei siis olisi j(cid:228)senvaltioista. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on mainittava, ett(cid:228) vastaavanlaisia ep(cid:228)ilyj(cid:228) on esitetty vaihtoehtoisesta rahoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228), jolla rahoitettaisiin s(cid:228)hk(cid:246)- ja elektroniikkatuotteiden j(cid:228)tteiden k(cid:228)sittely(cid:228) ja jossa kuluttajilta peritt(cid:228)isiin maksu heid(cid:228)n k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistamiensa laitteiden k(cid:228)sittelyst(cid:228). My(cid:246)s t(cid:228)llaisissa tapauk- sissa kuluttajat voisivat pyrki(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)sittelymaksua kuljettamalla t(cid:228)llaiset laitteet kolmansiin maihin k(cid:228)sitelt(cid:228)viksi tai jopa huolehtimaan niist(cid:228) itse ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta ep(cid:228)edullisella tavalla. juuri


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2376/1999 της Επιτροπής, της 9ης Νοεμβρίου 1999, για κατάταξη εμπορευμάτων στη συνδυασμένη ονοματολογία

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
classification
frozen product
prepared foodstuff

text: L 287/4 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 10. 11. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2376/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 9ης Νοεµβρίου 1999 για κατάταξη εµπορευµάτων στη συνδυασµένη ονοµατολογία Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2658/87 του Συµβουλίου, της 23ης Ιουλίου 1987, για τη δασµολογική και στατιστική ονοµατολογία και το κοινό δασµολόγιο (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1835/1999 της Επιτροπής (2), και ιδίως το άρθρο 9, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) (3) (4) Για να εξασφαλιστεί η οµοιόµορφη εφαρµογή της συνδυα- σµένης ονοµατολογίας που επισυνάπτεται στον προαναφε- ρθέντα κανονισµό, πρέπει να αποφασιστούν οι διατάξεις για την κατάταξη του εµπορεύµατος που αναφέρονται στο παράρτηµα του παρόντος κανονισµού. Ο κανονισµός (ΕΟΚ) αριθ. 2658/87 έχει καθορίσει τους γενικούς κανόνες για την ερµηνεία της συνδυασµένης ονο- µατολογίας. Αυτοί οι κανόνες εφαρµόζονται επίσης σε κάθε άλλη ονοµατολογία που την περιλαµβάνει, έστω και εν µέρει ή µε την προσθήκη ενδεχοµένως υποδιαιρέσεων, η οποία έχει συνταχθεί από ειδικούς κοινοτικούς νοµοθετικούς κανό- νες ενόψει της εφαρµογής δασµολογικών ή άλλων µέτρων στο πλαίσιο των εµπορικών ανταλλαγών. Κατ’ εφαρµογή των εν λόγω γενικών κανόνων, το εµπόρευµα που περιγράφεται στη στήλη 1 του πίνακα του παραρτήµα- τος του παρόντος κανονισµού πρέπει να καταταγεί στον αντίστοιχο κωδικό ΣΟ που σηµειώνεται στη στήλη 2 βάσει των διατάξεων της στήλης 3. Είναι σκόπιµο, οι δεσµευτικές δασµολογικές πληροφορίες οι οποίες παρέχονται από τις τελωνειακές αρχές των κρατών µελών σχετικά µε την κατάταξη των εµπορευµάτων στη συνδυασµένη ονοµατολογία και δεν είναι σύµφωνες µε το δίκαιο που καθορίζει ο παρών κανονισµός να µπορούν να συνεχίσουν να αποτελούν αντικείµενο επίκλησης από τον κάτοχό τους κατά τη διάρκεια περιόδου τριών µηνών, σύµφωνα µε τις διατάξεις του άρθρου 12 παράγραφος 6 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2913/92 του Συµβουλίου, της 12ης Οκτωβρίου 1992, περί θεσπίσεως κοινοτικού τελω- νειακού κώδικα (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 955/1999 του Ευρωπαϊκού Κοινοβου- λίου και του Συµβουλίου (4)· (5) ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής τελωνειακού κώδικα, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Το εµπόρευµα που περιγράφεται στη στήλη 1 του προσαρτηµένου πίνακα κατατάσσεται στη συνδυασµένη ονοµατολογία στον αντί- στοιχο κωδικό ΣΟ που σηµειώνεται στη στήλη 2 του εν λόγω πίνακα. Άρθρο 2 Οι δεσµευτικές δασµολογικές πληροφορίες που παρέχονται από τις τελωνειακές αρχές των κρατών µελών και δεν είναι σύµφωνες µε το δίκαιο που καθορίζει ο παρών κανονισµός µπορούν να συνεχίσουν να αποτελούν αντικείµενο επίκλησης, σύµφωνα µε τις διατάξεις του άρθρου 12 παράγραφος 6 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2913/92, κατά τη διάρκεια περιόδου τριών µηνών. Άρθρο 3 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει την εικοστή ηµέρα από τη δηµοσίευσή του στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοι- νοτήτων. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 9 Νοεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Frederik BOLKESTEIN Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 256 της 7. 9. 1987, σ. 1. (2) ΕΕ L 224 της 25. 8. 1999, σ. 5. (3) ΕΕ L 302 της 19. 10. 1992, σ. 1. (4) ΕΕ L 119 της 7. 5. 1999, σ. 1. 10. 11. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 287/5 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Περιγραφή εµπορευµάτων Κωδικός ΣΟ (1) Παρασκεύασµα διατροφής κατεψυγµένο, υπό τη µορφή µικρής σφαί- ρας κρέατος που περιβάλλεται από ζύµη, ανοιχτό στη βάση, µε µέρος γαρίδας να προεξέχει από την κορυφή. Η ζύµη περιβάλλει µαγειρε- µένο µείγµα που αποτελείται από κρέας κοτόπουλου, τεµάχια κρεµ- µυδιού, µπαχαρικά καθώς και το υπόλοιπο µέρος της γαρίδας. Η σύνθεση του προϊόντος είναι η ακόλουθη (ποσοστό επί τοις εκατό κατά βάρος): (2) 1602 32 30 — κρέας από κοτόπουλο 48,2 — γαρίδα 13,3 — κρεµµύδι 9,7 — ζύµη 28,8. Το προϊόν είναι έτοιµο για κατανάλωση ύστερα από ψήσιµο σε λίπος ή λάδι. Αιτιολογία (3) Η κατάταξη καθορίζεται από τους γενικούς κανόνες 1 και 6 για την ερµηνεία της συνδυασµένης ονοµατολογίας, από τη σηµείωση 2 του κεφαλαίου 16, από τη σηµείωση 1α) του κεφαλαίου 19, καθώς και από το κείµενο των κωδικών ΣΟ 1602, 1602 32 και 1602 32 30. Το προϊόν πρέπει να θεωρείται παρασκεύασµα κρέατος επικαλυµµένο από λεπτή στρώση ζύµης, σύµφωνα µε τις επεξηγηµατικές σηµειώσεις του εναρµονισµένου συστήµατος της κλάσης 1602, σηµεία 2 και 3


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2100/99 från Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) till rådet. Brott mot EU: s uppförandekod för vapenexport ‐ Tyskland levererar stridsvagnen Leopard 2 A5 till Turkiet.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Germany
Türkiye
application of EU law
arms trade
code of conduct
combat vehicle
international human rights law
powers of the institutions (EU)

text: C 203 E/136 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 7. 2000 Vad g(cid:228)ller den andra delen av fr(cid:229)gan vill kommissionen understryka att flera (cid:229)tg(cid:228)rder kommer att genomf(cid:246)ras stegvis. Till att b(cid:246)rja med kommer ett s(cid:228)rskilt standardavtal f(cid:246)r Al-Invest att finnas kvar under hela fas 2 (liksom under fas 1). Ett test i (cid:148)naturlig skala(cid:148) p(cid:229) denna punkt har p(cid:229)g(cid:229)tt sedan slutet av 1998 och kommissionen har ocks(cid:229) vidtagit de (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att betalningarna skall ske snabbare och mer regelbundet. Eventuella ytterligare f(cid:246)rb(cid:228)ttringar kan komma att g(cid:246)ras. Sekretariatet (cid:228)gnar dessutom s(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksamhet (cid:229)t hur akt(cid:246)rerna utformar sina tekniska rapporter och finansrapporter i syfte att begr(cid:228)nsa antalet kompletteringskrav och avvisningsbeslut fr(cid:229)n kommissionens sida. S(cid:228)rskilt kan p(cid:229)pekas att fr(cid:229)gan om betalningsfristerna nu (cid:228)r under kontroll. Slutligen kommer, i samr(cid:229)d med akt(cid:246)rerna, tidsplanen f(cid:246)r framl(cid:228)ggandet av verksamhetsf(cid:246)rslagen gradvis att tidigarel(cid:228)ggas med tre m(cid:229)nader s(cid:229) att det mellan det att det undertecknade avtalet tas emot och ett sektorsm(cid:246)te h(cid:229)lls skall finnas tid f(cid:246)r ordentliga f(cid:246)rberedelser. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder har (cid:246)verenskommits med akt(cid:246)rerna vid flera olika m(cid:246)ten som h(cid:229)llits under (cid:229)ret: med de europeiska akt(cid:246)rerna i februari, med latinamerikanska akt(cid:246)rer i juni, med franska akt(cid:246)rer i Lille i september, samt Connect-m(cid:246)tet med europeiska och latinamerikanska akt(cid:246)rer i Barcelona i oktober. (2000/C 203 E/173) SKRIFTLIG FR¯GA E-2100/99 fr(cid:229)n Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) till r(cid:229)det (9 november 1999) ˜mne: Brott mot EU: s uppf(cid:246)randekod f(cid:246)r vapenexport (cid:129) Tyskland levererar stridsvagnen Leopard 2 A5 till Turkiet P(cid:229) min tidigare fr(cid:229)ga E-0436/99 av den 10 mars 1999 till det tyska ordf(cid:246)randeskapet om vilken roll kr(cid:228)nkningar av de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna i potentiella mottagarl(cid:228)nder f(cid:246)r vapenexporter spelar fick jag svaret (den 10 juni 1999) att dessa utg(cid:246)r (cid:148)ett av huvudvillkoren att ta h(cid:228)nsyn till vid beslutsfattandet(cid:148) och att n(cid:229)gon exportlicens inte utf(cid:228)rdas vid kr(cid:228)nkningar av de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna. Kommissionen konstaterade i sitt beslut av den 13 oktober 1999 om en utvidgning av EU att det saknas f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar f(cid:246)r f(cid:246)rhandlingar med Turkiet, s(cid:228)rskilt p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna. F(cid:246)rbundsrepubliken Tysklands regering beslutade den 20 oktober 1999 att bevilja exportlicens till Turkiet f(cid:246)r stridsvagnen Leopard 2 A5 som p(cid:229) grund av att den (cid:228)r f(cid:246)rsedd med utrustning f(cid:246)r termisk avbildning (cid:228)r l(cid:228)mpad f(cid:246)r anv(cid:228)ndning i inb(cid:246)rdeskrig. 1. Informerades alla EU:s medlemsstater innan beslutet fattades om den tyska regeringens avsikt att exportera, i enlighet med reglerna i uppf(cid:246)randekoden? Anser r(cid:229)det att Tysklands avsikt att exportera g(cid:229)r att f(cid:246)rena med kriterium 2 i uppf(cid:246)randekoden? Uttalade enskilda medlemsstater, vad g(cid:228)ller denna fr(cid:229)ga, bet(cid:228)nkligheter gentemot Tysklands avsikt att exportera? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, vilka var dessa bet(cid:228)nkligheter? Gjorde Tyskland en helt(cid:228)ckande bed(cid:246)mning av situationen f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna i Turkiet 2. som lades fram f(cid:246)r (cid:246)vriga medlemmar i r(cid:229)det? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, n(cid:228)r gjordes detta? Gjorde Tyskland en unders(cid:246)kning av om det (cid:228)r uteslutet att stridsvagnen Leopard 2 A5 kan komma 3. att anv(cid:228)ndas till internt f(cid:246)rtryck? Vad gav denna unders(cid:246)kning f(cid:246)r resultat? 4. K(cid:228)nner r(cid:229)det till att turkisk milit(cid:228)r (cid:129) (cid:228)ven i gr(cid:228)nsomr(cid:229)det mot Irak (cid:129) genomf(cid:246)r offensiver mot PKK och att man regelbundet i stor skala kr(cid:228)nker gr(cid:228)nsen mot norra delen av Irak? I vilken utstr(cid:228)ckning g(cid:229)r detta att f(cid:246)rena med kriterium 2 i uppf(cid:246)randekoden, d(cid:228)r brott mot territorialprincipen fr(cid:229)n slutanv(cid:228)nda- rens sida utesluts? 18. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 203 E/137 Har Tyskland sett till att den exporterade utrustningen inte p(cid:229) omv(cid:228)gar kan n(cid:229) fram till en 5. slutanv(cid:228)ndning som inte motsvarar uppf(cid:246)randekoden? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, vilka s(cid:228)kerheter finns? Har r(cid:229)det bed(cid:246)mt dessa s(cid:228)kerheter som tillr(cid:228)ckliga? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, av vilka sk(cid:228)l? Skulle r(cid:229)det (cid:228)ven godk(cid:228)nna ytterligare st(cid:246)rre leveranser av stridsvagnen Leopard 2 A5, eller delar till 6. denna, till Turkiet? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, med vilken motivering? Svar (24 januari 2000) Europeiska unionens st(cid:229)ndpunkt om vapenexport (cid:229)terspeglas i uppf(cid:246)randekoden f(cid:246)r vapenexport som antogs den 8 juni 1998. Beslut fattas av varje medlemsstat individuellt varvid uppf(cid:246)randekoden till fullo beaktas. R(cid:229)det f(cid:229)r ingen information om p(cid:229) vilka grunder medlemsstaterna beviljar eller avsl(cid:229)r ans(cid:246)kningar om exportlicenser. Under alla omst(cid:228)ndigheter ligger det utom r(cid:229)dets befogenhet att bed(cid:246)ma dem. (2000/C 203 E/174) SKRIFTLIG FR¯GA P-2102/99 fr(cid:229)n John Cushnahan (PPE-DE) till r(cid:229)det (15 november 1999) ˜mne: Europeiska gemenskapens observat(cid:246)rsgrupper Hur m(cid:229)nga observat(cid:246)rsgrupper har Europeiska gemenskapen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande och i vilka l(cid:228)nder (cid:228)r de verksamma? Till hur mycket uppg(cid:229)r de (cid:229)rliga kostnaderna f(cid:246)r observat(cid:246)rsgrupperna? Fr(cid:229)n vilka l(cid:228)nder kommer de eventuella deltagare i observat(cid:246)rsgrupperna som inte (cid:228)r EU-medborgare? Vad (cid:228)r m(cid:229)let f(cid:246)r EG:s observat(cid:246)rssystem? Hur skiljer sig detta observat(cid:246)rssystem fr(cid:229)n de rapporterings- f(cid:246)rfaranden och den information som finns tillg(cid:228)nglig f(cid:246)r EU:s ambassad(cid:246)rer i l(cid:228)nderna i fr(cid:229)ga? Svar (24 januari 2000) 1. Enligt de mest aktuella siffrorna f(cid:246)r personal best(cid:229)r Europeiska gemenskapens observat(cid:246)rsgrupp (ECMM) av 259 internationella och 174 lokalanst(cid:228)llda personer. De tv(cid:229) medlemmar i ECMM som inte (cid:228)r EU-medlemmar (cid:228)r Norge och Slovakien. ECMM:s verksamhetsomr(cid:229)de omfattar v(cid:228)stra Balkan-regionen, dvs. Kroatien, Bosnien och Hercegovina, F(cid:246)rbundsrepubliken Jugoslavien/Montenegro, F(cid:246)rbundsrepubliken Jugoslavien/Kosovo, jugoslaviska republiken Makedonien och Albanien. f. d. 2. De nuvarande (cid:229)rliga gemensamma kostnaderna f(cid:246)r ECMM ligger p(cid:229) omkring 16 miljoner DM f(cid:246)r 1999, som finansieras av de deltagande staterna i enlighet med en standardiserad bidragsnyckel. D(cid:228)rut(cid:246)ver betalar bidragsl(cid:228)nderna den direkta kostnaden f(cid:246)r den personal de s(cid:228)nder. ECMM (cid:228)r unik genom sitt 3. regionala arbetss(cid:228)tt, eftersom dess ansvarsomr(cid:229)de omfattar hela f. d. Jugoslavien minus Slovenien plus Albanien. Detta ger ECMM en relativ f(cid:246)rdel eftersom organisationen har en regional (cid:246)verblick som ambassaderna i de enskilda l(cid:228)nderna inte har


title: 1999/722/GUSP: Rådets gemensamma ståndpunkt av den 8 november 1999 om EU-stöd till genomförandet av Lusaka-avtalet om eldupphör och fredsprocessen i Demokratiska republiken Kongo

eurovoc_concepts:
Congo
EU aid
Zambia
cease-fire
peacekeeping
settlement of disputes

text: 9. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 286/1 (Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen) RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT av den 8 november 1999 om EU-stöd till genomförandet av Lusaka-avtalet om eldupphör och fredsprocessen i Demokratiska republiken Kongo (1999/722/GUSP) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT OM FÖLJANDE GEMENSAMMA STÅNDPUNKT processen i Kongo. riktning mot fred i Demokratiska republiken med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 15 i detta, och av följande skäl: Den 16 och 17 juni 1997 antog Europeiska rådet i Amsterdam slutsatser om processen i riktning mot demokrati i Demokratiska republiken Kongo. Den 9 november 1998 antog rådet slutsatser om situa- tionen i området kring de stora sjöarna. Rådet har antagit gemensam ståndpunkt 97/356/GUSP om konfliktförebyggande och konfliktlösning i Afrika (1) och gemensam ståndpunkt 98/350/GUSP om mänskliga rättigheter, demokratiska principer, rättsstatsprincipen och sunt styrelseskick i Afrika (2). Europeiska unionen ger uttryck för sin fasta övertygelse att en bestående fred i Demokratiska republiken Kongo endast kan uppnås genom en för alla parter rättvis och förhandlad freds- uppgörelse, genom att Demokratiska republiken Kongos terri- toriella integritet och nationella självbestämmande och de demokratiska principerna och de mänskliga rättigheterna för alla stater i området respekteras och genom att Demokratiska republiken Kongos och dess grannländers säkerhetsintressen beaktas. Så snart som freden är återställd är Europeiska unionen beredd att överväga ett samarbete på lång sikt för att stödja den nationella återuppbyggnaden. Artikel 2 Undertecknandet av Lusaka-avtalet om eldupphör slut- fördes den 31 augusti 1999 av alla berörda parter, nämligen Demokratiska republiken Kongo, Angola, Namibia, Rwanda, Uganda, Zimbabwe, Mouvement pour la Libération du Congo och Rassemblement Congolais pour la Démocratie. Vid genomförandet av denna gemensamma åtgärd kommer Europeiska unionen att stödja Förenta nationernas och Afri- kanska enhetsorganisationens insatser till stöd för genomfö- randet av Lusaka-avtalet om eldupphör och fredsprocessen och unionen kommer också att nära samarbeta med dem och med andra relevanta aktörer inom det internationella samfundet. I enlighet med ordförandeskapets uttalanden på Euro- peiska unionens vägnar av den 9 juli, den 16 juli, den 3 september, den 22 september och den 11 oktober 1999, har unionen utfäst sig att stödja genomförandet av Lusaka-avtalet under förutsättning att alla parter respek- terar och genomför avtalet i enlighet med villkoren i detta. Artikel 3 Europeiska unionen kommer att stödja den gemensamma mili- fullgöra de tärkommissionen så att den får möjlighet att uppgifter som anges i dess arbetsordning. 6. Förenta nationernas säkerhetsråd har antagit resolutio- nerna 1234 (1999) och 1258 (1999). Artikel 4 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Europeiska unionen kommer att ge ytterligare stöd till förso- nings- och demokratiseringsprocessen i Demokratiska repu- bliken Kongo, i enlighet med målen och arrangemangen i Lusaka-avtalet om eldupphör. inbegripet stöd till den nationella dialogen, Målet med den gemensamma ståndpunkten är att genom insatser från Europeiska unionens och dess medlemsstaters sida stödja genomförandet av Lusaka-avtalet om eldupphör och (1) EGT L 153, 11. 6. 1997, s. 1. Den gemensamma ståndpunkten genomfördes genom rådets beslut 97/690/GUSP (EGT L 293, 27. 10. 1997, s. 3). (2) EGT L 158, 2. 6. 1998, s. 1. Artikel 5 Rådet noterar att kommissionen avser att göra insatser för att uppnå målen i denna gemensamma ståndpunkt, när så är lämpligt genom lämpliga gemenskapsåtgärder, särskilt genom återuppbyggnad av de demokratiska institutionerna för att säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna, demo- 1. 2. 3. 4. 5. L 286/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 11. 1999 sunt styrelseskick och rättsstatsprincipen. Man kratin, ett kommer också att överväga stöd till återintegrering av flyk- tingar och fördrivna personer samt demobilisering och återin- tegrering av före detta stridande. Artikel 6 I sitt samarbete med de länder som berörs av krisen i Demokra- tiska republiken Kongo kommer Europeiska unionen att i första hand stödja sådan verksamhet som bidrar till politiskt stabilitet och till en minskning av de ekonomiska och sociala problem som utgör en av orsakerna till instabiliteten i området kring de stora sjöarna. Artikel 7 Europeiska unionen kommer att överväga att stödja idén om, och de eventuella förberedelserna inför, en regional konferens om säkerhet och samarbete i området kring de stora sjöarna för att förbättra den politiska stabiliteten, möjligheterna att hantera och lösa konflikter, samt den ekonomiska integra- tionen i området. Artikel 8 Europeiska unionen och dess medlemsstater förbehåller sig rätten att ändra eller ställa in alla slag av verksamhet till stöd för genomförandet av Lusaka-avtalet om eldupphör om parterna inte efterlever bestämmelserna i det. Artikel 9 Genomförandet av denna gemensamma ståndpunkt kommer att övervakas regelbundet. Den gemensamma ståndpunkten kommer att ses över före den 8 november 2000. Artikel 10 Denna gemensamma ståndpunkt blir gällande samma dag som den antas. Artikel 11 Denna gemensamma ståndpunkt skall offentliggöras i Officiella tidningen. Utfärdad i Bryssel den 8 november 1999. På rådets vägnar S. NIINISTÖ Ordförande


title: Regolamento (CE) n. 2379/1999 della Commissione, del 9 novembre 1999, relativo al rilascio di titoli di importazione per le carni bovine di qualità pregiata, fresche, refrigerate o congelate

eurovoc_concepts:
beef
fresh meat
frozen product
import licence
product quality
refrigerated product

text: 10. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 287/13 REGOLAMENTO (CE) N. 2379/1999 DELLA COMMISSIONE del 9 novembre 1999 relativo al rilascio di titoli di importazione per le carni bovine di qualità pregiata, fresche, refrigerate o congelate LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, (3) visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 936/97 della Commissione, del 27 maggio 1997, recante apertura e modalità di gestione dei contingenti tariffari per le carni bovine di alta qualità, fresche, refrigerate o congelate e la carne di bufalo congelata (1), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 134/1999 (2), (1) (2) considerando che il regolamento (CE) n. 936/97 prevede agli articoli 4 e 5 le condizioni delle domande e il rilascio di titoli di importazione delle carni specificate nell'articolo 2, lettera f); considerando che l'articolo 2, lettera f), del regolamento (CE) n. 936/97 ha fissato a 11 500 t il quantitativo di carni bovine di qualità pregiata, fresche, refrigerate o congelate, originarie degli Stati Uniti d'America e del Canada ed in provenienza da tali paesi, che possono essere importate a condizioni speciali per il periodo dal 1o luglio 1999 al 30 giugno 2000; considerando che occorre tener presente che i titoli previsti dal presente regolamento possono essere utiliz- zati durante tutto il loro periodo di validità soltanto fatti salvi gli attuali regimi in campo veterinario, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 1. Ogni domanda di titolo di importazione presentata dal 1o al 5 novembre 1999 per le carni bovine di qualità pregiata, fresche, refrigerate o congelate di cui all'articolo 2, lettera f), del regolamento (CE) n. 936/97, è soddisfatta integralmente. 2. Conformemente all'articolo 5 del regolamento (CE) n. 936/97, nei primi cinque giorni del mese di dicembre 1999 possono essere presentate domande di titoli per 5 036,050 t. Il presente regolamento entra in vigore l'11 novembre 1999. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 9 novembre 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 137 del 28. 5. 1997, pag. 10. (2) GU L 17 del 22. 1. 1999, pag. 22


title: Регламент (ЕО) № 2376/1999 на Комисията от 9 ноември 1999 година относно класирането на определени стоки в Комбинираната номенклатура

formats: html pdf print xhtml

text: 02/т. 11 BG Официален вестник на Европейския съюз 257 31999R2376 L 287/4 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 10. 11. 1999 РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 2376/1999 НА КОМИСИЯТА от 9 ноември 1999 година относно класирането на определени стоки в Комбинираната номенклатура КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Регламент (ЕИО) № 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (1), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1835/1999 на Комисията (2), и по-специално член 9 от него, като има предвид, че: изменен с Регламент (ЕО) № 955/1999 на Европейския парламент и на Съвета (4), е целесъобразно ползването на обвързващата тарифна информация, издадена от митничес- ките органи на държавите-членки за на класиране на стоки в Комбинираната номенклатура, която не съответства на разпоредбите на настоящия регламент, да може да се про- дължи за период от три месеца от титуляра. (5) Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответ- ствие със становището на Комитета по Митническия кодекс, (1) (2) (3) (4) За да се осигури еднакво прилагане на Комбинираната номенклатура, приложена към цитирания по-горе регла- мент, е необходимо да се приемат мерки за класиране на стоките, включени в приложението към настоящия регла- мент. Регламент (ЕИО) № 2658/87 установява общите правила за тълкуване на Комбинираната номенклатура. Тези правила се прилагат и за всяка друга номенклатура, която се осно- вава изцяло или частично на нея или която добавя, ако е необходимо, подразделения към нея и която е установена чрез специални разпоредби на Общността с оглед прилага- нето на тарифните или другите мерки, свързани с търго- вията със стоки. Чрез прилагане на упоменатите по-горе общи правила сто- ките, описани в колона 1 от приложената таблица към нас- тоящия регламент, трябва да се класират под съответните кодове по КН, посочени в колона 2, въз основа на мотивите, посочени в колона 3. ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 Стоките, описани в колона 1 от приложената таблица, се класират в Комбинираната номенклатура под съответните кодове по КН, посочени в колона 2 от упоменатата таблица. Член 2 Съгласно разпоредбите на член 12, параграф 6 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 ползването на обвързващата тарифна информация, издадена от митническите органи на държавите-членки, която не съответства на разпоредбите на настоящия регламент, може да бъде продължено за период от три месеца. Член 3 Съгласно разпоредбите на член 12, параграф 6 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 г. за съз- даване на Митнически кодекс на Общността (3), последно Настоящият регламент влиза в сила на двадесет и първия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на 9 ноември 1999 година. За Комисията Frederik BOLKESTEIN Член на Комисията (1) ОВ L 256, 7. 9. 1987 г. , стр. 1. (2) ОВ L 224, 25. 8. 1999 г. , стр. 5. (3) ОВ L 302, 19. 10. 1992 г. , стр. 1. (4) ОВ L 119, 7. 5. 1999 г. , стр. 1. 258 BG Официален вестник на Европейския съюз 02/т. 11 ПРИЛОЖЕНИЕ Класиране (Код по КН) (2) 1602 32 30 Мотиви (3) Класирането се определя от разпоредбите на общи правила 1 и 6 за тълкуване на Комбинираната номенклатура, забележка 2 към глава 16, забележка 1 а) към глава 19 и текстовете на кодове по КН 1602, 1602 32 и 1602 32 30 Продуктът представлява произведение от месо, обвито в тънък пласт тесто по смисъла на обяснителните бележки към Хармони- зираната система за позиция 1602, точка 2. 3 Описание на стоката (1) Замразена хранителнa заготовка под формата на малко месно кюфте, с тестено покритие и отвор в основата, като от него се показва долната част от скарида. Тестото покрива сместа от пилешко месо, лук на парченца и подправки, както и част от скаридата Съставът на продукта е следният (в тегловни проценти): — пилешко месо: 48,2 — скариди: 13,3 — лук: 9,7 — тесто: 28,8 Продуктът е готов за консумация след изпичане в олио или в мас


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2010/99 af Jean-Claude Fruteau (PSE) til Kommissionen. Associeringsordningen for de oversøiske lande og territorier (OLT).

text: 18. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 203 E/115 Kommissionen har besluttet at forel(cid:230)gge en meddelelse om spłrgsm(cid:229)let og komme med betydelig flere detaljerede oplysninger til brug for den efterfłlgende drłftelse end hvad der var tilf(cid:230)ldet i bet(cid:230)nkningen. Denne meddelelse har man nu ventet p(cid:229) i et (cid:229)rs tid. Hvor langt er Kommissionen kommet med udarbejdelsen af meddelelsen? Hvad er tidsplanen for Kommis- sionens arbejde med biblioteksspłrgsm(cid:229)let? (1) EFT C 341 af 9. 11. 1998, s. 373. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (3. december 1999) Den bet(cid:230)nkning, som det (cid:230)rede medlem henviser til, er en vigtig bet(cid:230)nkning, som rejser nogle vigtige spłrgsm(cid:229)l vedrłrende bibliotekernes rolle i den moderne verden. Ogs(cid:229) Kommissionen erkender, at biblioteker indg(cid:229)r i en bredere sammenh(cid:230)ng med arkiver, museer og andre kulturelle institutioner med hensyn til at sikre borgernes adgang til viden og kultur i et moderne netv(cid:230)rksbaseret informationssamfund. Samtidig med at den fuldt ud stłtter udvalgets arbejde, er Kommissionen i f(cid:230)rd med at overveje om, og i givet fald hvordan, der kan tages hensyn til denne bredere sammenh(cid:230)ng, is(cid:230)r set i lyset af det arbejde, der finder sted vedrłrende informationssamfundet under det femte rammeprogram. Hensigten er inden for de kommende m(cid:229)neder at freml(cid:230)gge konkrete rammer for koordinering og samarbejde mellem de forskellige »hukommelsesinstitutioner«. (2000/C 203 E/146) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2010/99 af Jean-Claude Fruteau (PSE) til Kommissionen (9. november 1999) Om: Associeringsordningen for de oversłiske lande og territorier (OLT) Den Europ(cid:230)iske Union har identitetsvanskeligheder over for oversłiske lande og territorier (OLT), som henhłrer under kun fire medlemsstater (Det Forenede Kongerige, Frankrig, Nederlandene og Danmark). Den Europ(cid:230)iske Union spiller s(cid:229)ledes en v(cid:230)sentlig rolle i udviklingen af de tidligere OLT, som er blevet AVS-lande, men den synes at lade den ubestemmelige gruppe lande, der betegnes OLT, i stikken. Tvetydige retsbestemmelser, enstemmighed i R(cid:229)det, kunstig samhandel, som ikke medfłrer s(cid:230)rlig stor udvikling i OLT, men som i hłj grad forstyrrer det f(cid:230)lles marked, er en ikke-udtłmmende men dog reel optegnelse over vanskelighederne i disse lande. I forbindelse med undertegnelsen af Amsterdam-traktaten opfordrede regeringskonferencen »R(cid:229)det til overensstemmelse med artikel 136 i associeringsordningen op til revision inden februar 2000 med fire form(cid:229)l«. traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab at i tage Hvilke konkrete retningslinjer agter Kommissionen at foresl(cid:229) R(cid:229)det for at imłdekomme m(cid:229)lene med at fremme den łkonomiske og sociale udvikling, udbygge forbindelserne mellem Den Europ(cid:230)iske Union og OLT, tage hensyn til de retsm(cid:230)ssige forskelle og endelig forbedre det finansielle instrument? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Poul Nielson (17. november 1999) Det (cid:230)rede medlem henviser med rette til erkl(cid:230)ringen om oversłiske lande og territorier (OLT), der er indsat i slutakten fra Amsterdam-konferencen. Siden da har Kommissionen fłrt forhandlinger med de fire medlemsstater, som de tyve OLT henhłrer under, og den har inden for rammerne af partnerskabet konsulteret de tyve OLT(cid:146)s egne myndigheder, som młdtes for fłrste gang p(cid:229) hłjt niveau i Bruxelles. C 203 E/116 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 De v(cid:230)sentligste idØer i disse omfattende drłftelser er taget op i Kommissionens meddelelse af 20. maj 1999 (1), »Overvejelser om de associerede oversłiske landes og territoriers stilling og retningslinjer vedrłrende «OLT 2000»«. Kommissionen beskriver her OLT og deres status i forhold til EF-retten, rejser det fundamentale spłrgsm(cid:229)l om associeringen mellem OLT og F(cid:230)llesskabet og skitserer en r(cid:230)kke scenarier for 2000. Kommissionen vil i meget n(cid:230)r fremtid forel(cid:230)gge R(cid:229)det et forslag, som fra den 1. marts 2000 skal erstatte den nug(cid:230)ldende associeringsafgłrelse. Dette forslag, der i łjeblikket stadig er under behandling, skulle i stor udstr(cid:230)kning bygge p(cid:229) de af OLT łnskede retningslinjer. Det foresl(cid:229)s blandt andet, at OLT(cid:146)s status i forhold til den afledte ret defineres bedre, at forvaltningen af f(cid:230)llesskabshj(cid:230)lpen til OLT forenkles betydeligt ved en łget decentralisering til OLT- modtagerlandene, at samarbejdet udvides til en r(cid:230)kke nye omr(cid:229)der med henblik p(cid:229) at s(cid:230)tte OLT i stand til at tage verdensłkonomiens nye udfordringer op, og at OLT(cid:146)s łnsker vedrłrende etableringsreglernes manglende gensidighed i hłjere grad imłdekommes. (1) KOM(1999) 163 endelig udg. (2000/C 203 E/147) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2019/99 af Astrid Thors (ELDR) til Kommissionen (29. oktober 1999) Om: EU-Phare-R09893-02 (cid:129) stłtte til reform af błrneforsorgen i Rum(cid:230)nien Kommissionen har afbrudt udbudsproceduren for ovenn(cid:230)vnte program for stłtte til strukturreformer inden for błrneforsorgssektoren i Rum(cid:230)nien. I stedet tildeler Kommissionen hele budgettet til błrnefor- forsyning af błrn p(cid:229) institutioner med basale til sorg i Rum(cid:230)nien for 1998 (10 millioner euro) fornłdenheder som mad, medicin o. lign. Der sker en lignende tildeling af budgetmidler for 1999. Błrn i Rum(cid:230)nien lever under ualmindelig vanskelige forhold, som kr(cid:230)ver b(cid:229)de en forsyningsindsats p(cid:229) kort sigt og reformer p(cid:229) lang sigt for at sikre deres rettigheder og tarv. Omfordelingen af budgetmidlerne betyder, at indsatsen p(cid:229) lang sigt ikke kan gennemfłres. Dermed forsinkes de reformer, som ifłlge Kommissionens strategipapir om udvidelsen er en foruds(cid:230)tning for, at Rum(cid:230)nien kan indlede forhand- linger om EU-medlemskab. Denne betingelse understregedes af Kommissionens formand i hans indl(cid:230)g om udvidelsen i Europa-Parlamentet den 13. oktober 1999. Er der ikke en mods(cid:230)tning mellem Kommissionens prioritering af strukturreformer i błrneforsorgs- sektoren og den inddragne stłtte til disse reformer? Findes der ikke andre midler til at sikre forsyningen p(cid:229) kort sigt af błrn p(cid:229) institutioner i Rum(cid:230)nien, midler som ikke bringer det langsigtede reformarbejde i fare, og hvorn(cid:229)r agter Kommissionen at genindfłre stłtten til reformarbejdet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (24. november 1999) Kommissionen rettede b(cid:229)de i sin udtalelse fra 1997 (1) og i de efterfłlgende periodiske rapporter (2) słgelyset mod den alvorlige situation p(cid:229) błrneforsorgsomr(cid:229)det i Rum(cid:230)nien. Phare har ydet bistand siden begyndelsen af 1990(cid:146)erne, fłrst som humanit(cid:230)r bistand, senere med hovedv(cid:230)gten lagt p(cid:229) forberedelse af en reform af błrneforsorgen. Kommissionen har altid b(cid:229)de arbejdet med de kortsigtede og de langsigtede aspekter ved błrneforsorgen i Rum(cid:230)nien. Levevilk(cid:229)rene forringedes i 1999 drastisk i alle błrneforsorgsinstitutionerne som fłlge af finansielle og administrative problemer. Rum(cid:230)niens premierminister Vasile anmodede i maj 1999 om nłdhj(cid:230)lp. P(cid:229) Kommissionens beg(cid:230)ring er institutionerne blevet besłgt af inspektłrer for at fastl(cid:230)gge humanit(cid:230)re behov, og disse har berettet, at betingelserne ganske vist ikke er lige d(cid:229)rlige i alle institutioner, men at situationen i sommeren 1999 generelt kun kunne beskrives som uantagelig b(cid:229)de med hensyn til grund- l(cid:230)ggende infrastruktur og med hensyn til hygiejne, l(cid:230)gehj(cid:230)lp, ern(cid:230)ring og bistand i almindelighed


title: Komission asetus (EY) N:o 2377/1999, annettu 9 päivänä marraskuuta 1999, parsojen kaupan pitämisen vaatimuksista

eurovoc_concepts:
marketing standard
perennial vegetable
preparation for market
quality standard

text: L 287/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 11. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2377/1999, annettu 9 päivänä marraskuuta 1999, parsojen kaupan pitämisen vaatimuksista EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka 4) ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkina- järjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1257/1999 (2), ja erityisesti sen 2 artiklan 2 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) Parsojen Parsat kuuluvat asetuksen (EY) N:o 2200/96 liitteessä I joihin on sovellettava kaupan mainittuihin tuotteisiin, pitämisen laatuvaatimuksista vaatimuksia. annettuun komission asetukseen (ETY) N:o 454/92 (3), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 888/97 (4), on tehtävä useita muutoksia. Oikeudellisen selvyyden turvaamiseksi on syytä kumota asetus (ETY) N:o 454/92 ja muotoilla se uudelleen. Avoimuus maail- manmarkkinoilla edellyttää, että tätä varten otetaan huomioon Euroopan talouskomission helposti pilaantuvien tuotteiden laatu- vaatimusten asettamista ja laadun kehittämistä käsitte- levän työryhmän parsoille suosittamat vaatimukset. Yhdistyneiden Kansakuntien ja kehityksen Parsojen koon määritystavan yksinkertaistaminen on suotavaa sen saattamiseksi yhteensopivaksi tuotanto- ja kaupanpitämisolosuhteiden erityisesti tukkukaupan ja kuluttajien vaatimusten kanssa. Tämä yksinkertaistaminen sisältää parsan maksimipituuden määrittämisestä poistamisen, parsojen halkaisijaan perustuvan koonmääritystaulukon lieventämisen ja vihreiden sekä violettien vihreiden parsojen vähimmäishalkaisijan alentamisen kolmeen millimetriin. Näiden muutosten jälkeen ohuita vihreitä parsoja kaupan samoilla ehdoilla kuin kaikkia muitakin parsatyyppejä. triguero-parsoja voidaan pitää annettujen ehtojen ja Näiden vaatimusten soveltamisella olisi voitava poistaa markkinoilta laadultaan epätyydyttävät tuotteet, ohjata tuotantoa kuluttajien vaatimuksia tyydyttäväksi sekä helpottaa kauppasuhteita tasapuolisen kilpailun pohjalta ja auttaa näin parantamaan tuotannon kannattavuutta. (1) EYVL L 297, 21. 11. 1996, s. 1. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 80. (3) EYVL L 52, 27. 2. 1992, s. 29. (4) EYVL L 126, 17. 5. 1997, s. 11. ja tuotteiden erilaiset käsittelyt Näitä vaatimuksia sovelletaan kaikissa kaupan pitämisen vaiheissa. Tuotteiden pitkät kuljetusmatkat, tietty varas- tointiaika saattavat aiheuttaa niissä biologisesta kehittymisestä ja pilaantumi- salttiudesta aiheutuvaa laadun heikkenemistä. On syytä ottaa huomioon nämä muutokset sovellettaessa vaati- muksia lähettämisvaihetta seuraavissa kaupan pitämisen joiden on oltava vaiheissa. Ekstraluokan tuotteissa, erityisen huolella valikoituja ja pakattuja, voidaan sallia vain vähäinen tuoreuden ja täyden nestejännityksen väheneminen. 5) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tuoreiden hedelmien ja vihannesten hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla CN-koodiin 0709 20 00 kuuluvien parsojen kaupan pitämisen vaatimukset ovat liitteessä. Näitä vaatimuksia sovelletaan kaikissa kaupan pitämisen vaiheissa asetuksessa (EY) N:o 2200/96 säädetyin edellytyksin. Lähettämistä seuraavissa vaiheissa tuotteissa voi kuitenkin esiintyä vaatimusten määräyksiin nähden: — vähäistä tuoreuden ja täyden nestejännityksen vähenemistä, — muissa kuin ekstraluokkaan luokitelluissa tuotteissa niiden kehityksestä ja pilaantumisalttiudesta johtuvaa vähäistä heikkenemistä. 2 artikla Kumotaan asetus (ETY) N:o 454/92. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000. 10. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 287/7 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 9 päivänä marraskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen L 287/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 11. 1999 LIITE PARSOJA KOSKEVAT VAATIMUKSET I TUOTTEIDEN MÄÄRITELMÄ Nämä vaatimukset koskevat lajin Asparagus officinalis L. lajikkeiden parsan versoja, jotka on tarkoitettu myytäviksi kuluttajille tuoreina, teolliseen jalostukseen tarkoitettuja parsoja lukuun ottamatta. Parsan versot luokitellaan värin mukaan neljään ryhmään. 1. Valkoiset parsat. 2. Violetit parsat, joiden verson päiden on oltava väriltään vaaleanpunaisesta violettiin/purppuranpunaiseen ja osan versosta valkoinen. 3. Violetit/vihreät parsat, jotka ovat väriltään osittain violettia ja vihreää. 4. Vihreät parsat, joiden verson päiden ja suurimman osan versosta on oltava väriltään vihreitä. Nämä vaatimukset eivät koske halkaisijaltaan alle 3 mm olevia vihreitä tai violetteja/vihreitä parsoja eivätkä halkaisi- jaltaan alle 8 mm olevia valkoisia tai violetteja parsoja, jotka on pakattu tasalaatuisiin nippuihin tai yksittäispakkauk- siin. II LAATUA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET Vaatimusten tarkoituksena on määritellä parsojen laatu kauppakunnostuksen ja pakkaamisen jälkeen. A. Vähimmäisvaatimukset Kullekin luokalle annetut erityismääräykset ja sallitut poikkeamat huomioon ottaen parsojen on kaikissa luokissa oltava: — eheitä, — terveitä; tuotteita, joissa on mätää tai jotka ovat muuten pilaantuneet ravinnoksi kelpaamattomiksi, ei sallita, — vailla sopimattoman pesun aiheuttamia vahinkoja (versot voidaan pestä, mutta niitä ei saa liottaa), — puhtaita, lähes vailla näkyviä vieraita aineita, — tuoreen näköisiä ja hajuisia, — lähes vailla tuholaisia, — lähes vailla tuholaisten aiheuttamia vioittumia, — lähes vailla ruhjoutumia, — vailla epätavallista pintakosteutta, eli riittävästi kuivattuja, jos ne on pesty tai jäähdytetty kylmällä vedellä, — vailla vierasta hajua ja/tai makua. Versojen tyven leikkauskohdan on oltava mahdollisimman siisti. Versot eivät myöskään saa olla onttoja, heljenneita, kuorittuja eivätkä murtuneita. Pieniä sadonkorjuun jälkeen ilmaantuneita halkeamia kuitenkin sallitaan, jolleivät ne ylitä IV A luvussa ”Sallitut laatupoikkeamat” määrättyjä poikkeamarajoja. Parsojen kunnon on oltava sellainen, että ne — kestävät kuljetuksen ja käsittelyn sekä — saapuvat tyydyttävässä kunnossa määräpaikkaan. 10. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 287/9 B. Luokitus Parsat luokitellaan kolmeen jäljempänä määriteltävään luokkaan: i) Ekstraluokka Tähän luokkaan luokiteltujen parsan versojen on oltava erittäin hyvälaatuisia, hyvin muodustuneita ja lähes suoria. ottaen huomioon sen ryhmän tavanomaiset ominaisuudet, johon ne kuuluvat, verson latvakukinnon on oltava hyvin kiinteä. Versoissa sallitaan ainoastaan hyvin vähäiset ruostesienijäljet, jos kuluttaja voi ne tavanomaisesti kuorimalla poistaa. Valkoisten parsojen ryhmässä versonpäiden ja versojen on oltava valkoisia; versoissa sallitaan ainoastaan vähäinen vaaleanpunaiseen vivahtava värisävy. Vihreiden parsojen on oltava kokonaan vihreitä. Tässä luokassa ei sallita yhtään puumaisuutta. Verson tyven leikkauskohdan tulee olla pituussuuntaan nähden mahdollisimman suora. Kun parsat pakataan nipuiksi, voidaan uloimmat parsat kuitenkin leikata ulkoasun viimeistelemiseksi hieman vinoon, muuta vino pinta ei saa olla yhtä senttimetriä korkeampi. ii) I luokka Tähän luokkaan luokiteltujen parsan versojen on oltava hyvälaatuisia ja hyvin muodostuneita. Ne voivat olla hieman kaarevia. Ottaen huomioon sen ryhmän tavanomaiset ominaisuudet, johon ne kuuluvat, verson latvakukinnon on oltava kiinteä. Vähäiset ruostesienijäljet sallitaan, jos kuluttaja voi ne tavanomaisesti kuorimalla poistaa. Valkoisten parsojen ryhmässä versoissa ja versonpäissä sallitaan vähäinen vaaleanpunaiseen vivahtava värisävy. Vihreiden parsojen on oltava väriltään vihreitä vähintään 80 prosentin pituudelta. Valkoisten parsojen ryhmässä ei sallita puumaisia versoja. Muissa ryhmissä lievää puumaisuutta sallitaan verson alaosassa, jos kuluttaja voi poistaa sen tavanomaisesti kuorimalla. Verson tyven leikkauskohta tulee olla pituussuuntaan nähden mahdollisimman suora. iii) II luokka Tähän luokkaan kuuluvat parsan versot, joita ei voida luokitella ylempiin luokkiin mutta jotka täyttävät edellä määritellyt vähimmäisvaatimukset. Verrattuna I luokkaan versojen ei tarvitse olla yhtä hyvin muodostuneita, ne saavat olla kaarevampia ja ottaen huomioon sen ryhmän, johon ne kuuluvat, verson latvakukinto saa olla hieman avoin. Versoissa sallitaan ruostesienijälkiä, jos kuluttaja voi ne tavanomaisesti kuorimalla poistaa. Valkoisten parsojen versonpäissä saa olla väriä, myös vihertävää. Violettien parsojen versonpäissä saa olla vähäinen vihertävä värisävy. Vihreiden parsojen on oltava väriltään vihreitä vähintään 60 prosentin pituudelta. Versot voivat olla hieman puumaisia. Verson tyven leikkauskohta saa olla hieman vino. III KOKOLAJITTELUA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET Koko määritellään verson pituuden ja halkaisijan mukaan. A. Koon määritys pituuden mukaan Versojen pituuden tulee olla: — yli 17 cm pitkillä parsoilla, — 12—17 cm lyhyillä parsoilla, — yli 12 cm II luokan parsoilla, joita ei ole pakattu pakkauksissa nippuihin, — alle 12 cm parsan versonpäillä. Valkoisten ja violettien parsojen suurin sallittu pituus on 22 cm ja vihreiden ja violettien/vihreiden parsojen 27 cm. Tiukasti sidottuina nippuina myyntiin tarjottavien versojen pituusero ei saa olla yli 5 senttimetriä. L 287/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 11. 1999 B. Koon määritys halkaisijan mukaan. Versojen halkaisija mitataan verson pituuden keskikohdasta. Vähimmäishalkaisijat ja -koot ovat seuraavat: Valkoiset ja violetit parsat: Luokka Vähimmäishalkaisija Koko Ekstra 12 mm Paksuimman ja ohuimman verson halkaisijan poikkeama samassa pakkauksessa tai nipussa enintään 8 mm I II 10 mm Paksuimman ja ohuimman verson halkaisijan poikkeama samassa pakkauksessa tai nipussa enintään 10 mm 8 mm Yhdenmukaisuutta ei edellytetä Violetit/vihreät ja vihreät parsat: Luokka Vähimmäishalkaisija Koko Ekstra ja I 3 mm Paksuimman ja ohuimman verson halkaisijan poikkeama samassa pakkauksessa tai nipussa enintään 8 mm II 3 mm Yhdenmukaisuutta ei edellytetä IV SALLITTUJA POIKKEAMIA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET Jokaisessa pakkauksessa sallitaan laatu- ja kokopoikkeamien rajoissa tuotteita, jotka eivät ole mainitun laatuluokan vaatimusten mukaisia. A. Laatupoikkeamat i) Ekstraluokka 5 prosenttia lukumäärästä tai painosta parsan versoja, jotka eivät vastaa tämän luokan vaatimuksia mutta jotka täyttävät I luokan vaatimukset tai jotka poikkeuksellisesti hyväksytään tämän luokan sallittujen poikkea- mien rajoissa tai joilla on vähäisiä sadonkorjuun jälkeen ilmenneitä arpeutumattomia halkeamia. ii) I luokka 10 prosenttia lukumäärästä tai painosta parsoja, jotka eivät vastaa tämän luokan vaatimuksia mutta jotka täyttävät II luokan vaatimukset tai jotka poikkeuksellisesti hyväksytään tämän luokan sallittujen poikkeamien rajoissa tai joilla on vähäisiä sadonkorjuun jälkeen ilmenneitä arpeutumattomia halkeamia. iii) II luokka 10 prosenttia lukumäärästä tai painosta parsoja, lukuun ottamatta tuotteita, joissa on mätää tai jotka ovat muuten pilaantuneet ravinnoksi kelpaamattomiksi. Tämän sallitun poikkeaman lisäksi sallitaan enintään 10 prosentilla parsoja määrästä tai painosta onttoja parsoja tai parsoja, joissa on vähäisiä pesusta aiheutuneita halkeamia. jotka eivät vastaa tämän luokan vaatimuksia, Onttoja parsan versoja ei missään tapauksessa saa olla yli 15 prosenttia parsojen määrästä tai painosta. B. Sallitut kokopoikkeamat Kaikissa luokissa: 10 prosenttia määrästä tai painosta parsan versoja, jotka eivät vastaa annettuja kokoja ja jotka poikkeavat vahvistetuista rajoista pituuden osalta enintään 1 cm ja halkaisijan osalta enintään 2 mm. V KAUPPAKUNNOSTUSTA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET A. Tasalaatuisuus Kunkin pakkauksen tai yksittäispakkauksen sisällön tai samassa pakkauksessa olevan nipun on oltava tasalaatuista ja sisällettävä ainoastaan samaa alkuperää, laatua, väriryhmää ja kokoa (jos tuote on lajiteltava koon mukaa) olevia parsoja. 10. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 287/11 Värin osalta voidaan kuitenkin sallia eri väriryhmiin kuuluvia parsan versoja seuraavissa rajoissa: — valkoiset parsat: 10 prosenttia lukumäärästä tai painosta violetteja parsoja ekstra- ja I luokassa ja 15 prosenttia II luokassa, — violetit, vihreät ja violetit/vihreät parsat: 10 prosenttia lukumäärästä tai painosta väriltään erilaisia parsoja. Lisäksi II luokassa valkoisia ja violetteja parsoja voidaan pakata sekaisin, jos tämä merkitään asianmukaisesti. Pakkauksen tai yksittäispakkauksen sisällöstä tai parsanipusta näkyvän osan on edustettava koko sisältöä. B. Kauppakunnostaminen Parsat voidaan tarjota myyntiin seuraavasti: i) tiukasti sidottuina nippuina Nipun ulommaisten parsan versojen on oltava samannäköisiä ja -kokoisia kuin nipun muut parsat keski- määrin. Ekstraluokan parsan versojen on oltava samanpituisia. Niput on järjestettävä pakkaukseen tasaisesti; kukin nippu voidaan suojata paperilla. Samassa pakkauksessa olevien nippujen on oltava samanpainoisia ja -pituisia. ii) Järjestettyinä, mutta ei niputettuina pakkauksissa. C. Pakkaaminen Parsat on pakattava siten, että ne tulevat suojatuiksi sopivalla tavalla. Pakkauksen sisällä käytettävien materiaalien on oltava uusia, puhtaita ja sellaisia, ettei niistä aiheudu tuotteiden ulkoista eikä sisäistä pilaantumista. Kaupallisilla mekinnöillä varustettujen materiaalien käyttö, erityisesti paperien tai etikettien käyttö on sallittua, edellyttäen että painatus ja kiinnitys tehdään myrkyttömällä painovärillä ja liimalla. Pakkauksissa ei saa olla mitään vieraita esineitä. VI MERKITSEMISTÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET Kunkin pakkauksen samalla sivulla on oltava selvin, pysyvin ja pakkauksen ulkopuolelle näkyvin kirjaimin seuraavat merkinnät: A. Tunnistusmerkinnät lähettäjä: Nimi Pakkaaja ja/tai ja osoite tai virallisesti annettu tai hyväksytty tunnus. Jos käytetään tunnusta, merkintä ”pakkaaja” ja/tai ”lähettäjä” (tai vastaava lyhenne) on kuitenkin merkittävä kyseisen tunnuksen läheisyy- teen. B. Tuote ”Parsoja” ja merkintä ”valkoisia”, ”vihreitä” tai ”violetteja/vihreitä”, merkinnät ”lyhyitä”, ”versonpäitä” tai ”valkoisten ja violettien sekoitus”. jos sisältö ei ole näkyvissä, ja tarvittaessa C. Tuotteen alkuperä Alkuperämaa ja tarvittaessa tuotantoalue tai kansallinen, alueellinen tai paikallinen nimitys. D. Kaupalliset tiedot — luokka, — koko ilmaistuna: a) parsoilla, joita tasalaatuisuusvaatimukset koskevat, vähimmäis- ja enimmäishalkaisijana; b) parsoilla, joita tasalaatuisuusvaatimukset eivät koske, vähimmäishalkaisijana, jota seuraa enimmäishalkaisija tai ilmaisu ”ja yli”, — nippujen tai yksittäispakkausten lukumäärä nippuihin tai yksittäispakkauksiin pakatuilla parsoilla. E. Virallinen tarkastusmerkintä (vapaaehtoinen)


title: Boletim da União Europeia : Relatório Geral sobre a actividade da União Europeia 1998.,Boletín de la Unión Europea : Informe General sobre la actividad de la Unión Europea 1998.,Bollettino dell'Unione europea : Relazione generale sull'attività dell'Unione europea 1998.,Bulletin de l'Union européenne : Rapport général sur l'activité de l'Union européenne 1998.,Bulletin der Europäischen Union : Gesamtbericht über die Tätigkeit der Europäischen Union 1998.,Bulletin for Den Europæiske Union : Den almindelige beretning om Den Europæiske Unions virksomhed 1998.,Bulletin of the European Union : General Report on the activities of the European Union 1998.,Bulletin van de Europese Unie : Algemeen verslag over de werkzaamheden van de Europese Unie 1998.,Euroopan unionin tiedote : Yleiskertomus Euroopan unionin toiminnasta 1998.,Europeiska unionens bulletin : Allmän rapport om Europeiska unionens verksamhet 1998.,Δελτίο της Ευρωπαϊκής Ένωσης : Γενική Έκθεση επί της δραστηριότητας της Ευρωπαϊκής Ένωσης 1998.

eurovoc_concepts:
Community budget
EU relations
European Communities
activity report
enlargement of the Union
single market


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2377/1999 av den 9 november 1999 om handelsnormer för sparris

text: L 287/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 11. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2377/1999 av den 9 november 1999 om handelsnormer för sparris EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 4. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1257/1999 (2), särskilt artikel 2. 2 i denna, och av följande skäl: 1. 2. 3. till I bilaga I förordning (EG) nr 2200/96 återfinns sparris bland de produkter för vilka normer skall antas. Kommissionens förordning (EEG) nr 454/92 av den 26 februari 1992 om kvalitetsnormer för sparris (3), ändrad genom förordning (EG) nr 888/97 (4), bör ändras på åtskilliga punkter. För att uppnå den juridiska klarhet som krävs bör förordning (EEG) nr 454/92 upphävas och bestämmelserna omarbetas. För att förbättra över- skådligheten på världsmarknaden bör de normer för sparris beaktas som rekommenderats av den arbetsgrupp för standardisering av lättfördärvliga livsmedel och kvali- tetsförbättring som inrättats vid Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (ECE/FN). Systemet för storlekssortering av sparris bör förenklas så att det anpassas till de förändringar som ägt rum inom produktionen och saluföringen av dessa produkter, särskilt i fråga om partihandelns och konsumenternas krav. En sådan förenkling innebär att tabellen för stor- leksindelning efter diameter av sparris modereras liksom att den minsta diametern för grön och violett/grön sparris sänks till 3 mm. Dessa ändringar gör det möjligt att saluföra smal grön sparris och sparris av typen triguero på samma villkor som de som gäller för alla andra typer av sparris. Syftet med dessa normer är att avlägsna produkter av otillfredsställande kvalitet från marknaden, styra produk- tionen på ett sådant sätt att den uppfyller konsumen- ternas krav samt underlätta ett handelsutbyte grundat på sund konkurrens och därigenom bidra till att förbättra lönsamheten. (1) EGT L 297, 21. 11. 1996, s. 1. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 80. (3) EGT L 52, 27. 2. 1992, s. 29. (4) EGT L 126, 17. 5. 1997, s. 11. Normerna skall tillämpas i samtliga handelsled. Vid transport över långa sträckor, lagring under en viss tid och olika typer av hantering kan det inträffa att produk- terna försämras till följd av sin biologiska utveckling eller sin mer eller mindre begränsade hållbarhet. Hänsyn bör tas till sådan försämring när normerna tillämpas i de handelsled avsändningstillfället. Eftersom produkter i klass ”Extra” skall vara mycket noggrant sorterade och förpackade bör för dem avvi- kelser endast medges i fråga om bristande färskhet och saftspändhet. som ligger efter 5. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för frukt och grönsaker. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Handelsnormerna för sparris som omfattas av KN-nummer 0709 20 00 anges i bilagan. Dessa normer skall tillämpas i alla handelsled och i enlighet med villkoren i förordning (EG) nr 2200/96. I de handelsled som ligger efter användningstillfället får dock produkterna i förhållande till de föreskrivna normerna — en lätt försämring med avseende på färskhet och saft- spändhet, — uppvisa mindre förändringar till följd av sin utveckling och mer eller mindre begränsad hållbarhet, dock inte om de klassificerats som klass ”Extra”. Artikel 2 Förordning (EEG) nr 454/92 upphör att gälla. Artikel 3 Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2000. 10. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 287/7 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 9 november 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen L 287/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 11. 1999 BILAGA NORMER FÖR SPARRIS I. DEFINITION AV PRODUKTEN Dessa normer gäller för skott av sorter Asparagus officinalis L. som är avsedda att levereras färska till konsumenten, dock inte sparris avsedd för industriell bearbetning. Sparris indelas med ledning av färgen i följande fyra grupper: 1. Vit sparris. 2. Violett sparris, dvs. delvis vita skott med toppar i rosa till violett/purpurrött. 3. Violett/grön sparris, dvs. delvis violetta och gröna skott. 4. Grön sparris, dvs. till stor del gröna skott med gröna toppar. Dessa normer gäller inte för grön och violett/grön sparris med en diameter på mindre än 3 mm eller för vit och violett sparris vars diameter understiger 8 mm, packad i enhetliga buntar eller förpackningar. II. KVALITETSBESTÄMMELSER Syftet med normerna är att ange de kvalitetskrav som sparris skall uppfylla efter iordningställande och förpackning. A. Minimikrav Om inte annat följer av de särskilda bestämmelserna för varje klass och de tillåtna toleranserna skall skotten vara — hela, — friska, dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör dem olämpliga för konsumtion, — fria från skador till följd av olämplig tvättning (skotten får tvättas men inte blötläggas), — rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar, — färska till utseende och lukt, — praktiskt taget fria från skadedjur, — praktiskt taget fria från skador orsakade av skadedjur, — praktiskt taget fria från stötskador, — fria från onormal yttre fuktighet, dvs. tillräckligt torkade efter tvätt eller kylning med kallt vatten, — fria från främmande lukt och/eller smak. Snittytan vid skottbasen skall vara så ren som möjligt. Skotten får inte heller vara ihåliga, kluvna, skalade eller brutna. Små sprickor som uppstått efter skörden är dock tillåtna om de inte är större än vad som anges i avsnitt IV A ”Kvalitetstoleranser”. Sparrisen skall ha en sådan utveckling och mognad att den — tål transport och hantering, — är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten. 10. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 287/9 B. Klassificering Sparris indelas i följande tre klasser: i) Klass ”Extra” Skott i denna klass skall vara av högsta kvalitet. Skotten skall vara välformade och praktiskt taget raka. Topparna skall vara väl slutna med hänsyn till de egenskaper som är typiska för den aktuella gruppen. Det får endast förekomma mycket lätta spår av rost som konsumenten kan avlägsna genom normal skalning. ”Vit sparris” skall ha vita skott och toppar. Endast en mycket svag rosa färgton på skotten är tillåten. ”Grön sparris” skall vara helt och hållet grön. Sparris i denna klass får inte uppvisa några tecken på träighet. Snittytan vid skottbasen skall vara så vinkelrät som möjligt. För att förbättra presentationen av sparris i buntar får dock de yttersta skotten vara avskurna på snedden om fasningen inte är större än 1 cm. ii) Klass I Skott i denna klass skall vara av god kvalitet och välformade. De får vara lätt böjda och topparna skall ha en slutenhet som är god med hänsyn till de egenskaper som är typiska för den aktuella gruppen. Det får förekomma lätta spår av rost som konsumenten kan avlägsna genom normal skalning. ”Vit sparris” får ha en svag rosa färgton på skotten och topparna. Grön sparris skall vara grön på minst 80 % av längden. ”Vit sparris” får inte ha träiga skott. Andra grupper får ha en lätt träig nederdel om denna försvinner vid normal skalning. Snittytan vid skottbasen skall vara så vinkelrät som möjligt. iii) Klass II Denna klass omfattar skott som inte uppfyller kraven för de högre klasserna men som uppfyller de minimikrav som anges ovan. Jämfört med klass I får skotten vara mindre välformade, mer böjda och topparna får vara något öppna med hänsyn till de egenskaper som är typiska för den aktuella gruppen. Det får förekomma spår av rost som konsumenten kan avlägsna genom normal skalning. ”Vit sparris” får ha en svag färgning på topparna (även grön). ”Violett sparris” får ha lätt grönfärgade toppar. ”Grön sparris” skall vara grön på minst 60 % av längden. Skotten får vara aningen träiga. Snittytan längst ned på skotten får vara något sned. III. BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING Storleken bestäms av skottets längd och diameter. A. Storlekssortering efter längd Skottens längd skall vara — större än 17 cm för lång sparris, — 12–17 cm för kort sparris, — större än 12 cm för sparris i klass II, som presenteras ordnad men inte buntad i förpackningarna, — mindre än 12 cm för sparristoppar. Vit och violett sparris får inte vara längre än 22 cm och grön och violett/grön sparris inte längre än 27 cm. Skillnaden i längd mellan skott som presenteras i fast sammanhållna buntar får vara högst 5 cm. L 287/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 10. 11. 1999 B. Storlekssortering efter diameter Skottens diameter skall mätas på mitten. I tabellen nedan anges den minsta diametern samt storleksindelningen. Vit och violett sparris: Klass Minsta diameter Storleksindelning ”Extra” 12 mm Högst 6 mm skillnad mellan det kraftigaste och det spädaste skottet i samma förpackning eller bunt. I II 10 mm Högst 8 mm skillnad mellan det kraftigaste och det spädaste skottet i samma förpackning eller bunt. 8 mm Inga bestämmelser avseende enhetligheten. Violett/grön och grön sparris: Klass Minsta diameter Storleksindelning ”Extra” och I 3 mm Högst 8 mm skillnad mellan det kraftigaste och det spädaste skottet i samma förpackning eller bunt. II 3 mm Inga bestämmelser avseende enhetligheten. IV. TOLERANSBESTÄMMELSER I varje förpackning medges en viss mängd produkter som inte uppfyller kvalitets- och storlekskraven för den angivna klassen. A. Kvalitetstoleranser i) Klass ”Extra” 5 % i antal eller vikt av skott som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass I, eller som, i undantagsfall, omfattas av toleranserna för den klassen eller har små oläkta sprickor som uppstått efter skörden. ii) Klass I 10 % i antal eller vikt av skott som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass II, eller som, i undantagsfall, omfattas av toleranserna för den klassen eller har små oläkta sprickor som uppstått efter skörden. iii) Klass II 10 % i antal eller vikt av skott som varken uppfyller kraven för klassen eller minimikraven, dock inte produkter med rötangrepp eller annan kvalitetsförsämring som gör dem olämpliga för konsumtion. Förutom ovanstående 10 % kan medges 10 % i antal eller vikt av ihåliga skott med mycket små sprickor som uppstått vid tvättning. Det får under inga omständigheter förekomma mer än 15 % i antal eller vikt av ihåliga skott i en förpackning eller bunt. B. Storlekstoleranser För samtliga klasser: 10 % i antal eller vikt av skott som inte uppfyller storlekskraven och som avviker från de angivna gränserna med högst 1 cm på längdem och högst 2 mm i diameter. V. BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION A. Enhetlighet Varje förpackning, enhetsförpackning eller bunt skall ha ett enhetligt innehåll och får endast innehålla sparris av samma ursprung, kvalitet, färggrupp och storlek (om storlekssortering är obligatorisk för produkten). 10. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 287/11 När det gäller färgen får skott som tillhör en annan färggrupp trots detta förekomma inom följande gränser: — Vit sparris: 10 % i antal eller vikt av violett sparris i klass ”Extra” och I samt 15 % i klass II. — Violett, grön och violett/grön sparris: 10 % i antal eller vikt av sparris ur en annan grupp. I klass II får vit och violett sparris blandas om detta anges i märkningen. Den synliga delen av förpackningens, enhetsförpackningens eller buntens innehåll skall vara representativ för hela innehållet. B. Presentation Sparris får presenteras på följande sätt: i) I fast sammanhållna buntar. De skott som sitter ytterst i bunten skall till utseende och storlek vara representativa för hela bunten. När det gäller klass ”Extra” skall skott som presenteras i buntar vara av samma längd. Buntarna skall ligga jämnt fördelade i förpackningen. Varje bunt får vara skyddad med papper. Buntar i samma förpackning skall ha samma vikt och längd. ii) I enhetsförpackningar eller ordnad, men inte buntad, i förpackningen. C. Förpackning Sparrisen skall vara förpackad så att den ges ett ändamålsenligt skydd. De material som används inuti förpackningen skall vara nya, rena och så beskaffade att de inte kan orsaka yttre eller inre skador på produkten. Det är tillåtet att använda material, som t. ex. papper eller stämplar med handelsmässiga upplysningar förutsatt att de färger och det lim som används är giftfria. Förpackningarna får inte innehålla främmande beståndsdelar. VI. BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING Varje förpackning skall på en och samma sida med tydligt, outplånligt och från utsidan synligt tryck vara märkt med följande uppgifter: A. Identifiering Packare och/eller avsändare: Namn och adress eller märke som är officiellt utfärdat eller godkänt. Om märkning i form av ett tecken (en logotyp) används skall det i närheten av tecknet (logotypen) stå ”packare” och/eller ”avsändare” (eller motsvarande förkortning). B. Typ av produkt ”Sparris” följt av uppgiften ”vit”, ”grön”, ”violett” eller ”violett/grön”, om innehållet i förpackningen inte är synligt från utsidan, och, i förekommande fall, uppgiften ”kort”, ”toppar” eller ”blandning, vit och violett”. C. Produktens ursprung Ursprungsland och, frivilligt, odlingsområde eller nationell, regional eller lokal benämning. D. Handelsmässiga upplysningar — Klass. — Storlek, angiven a) som minsta och största diameter (för sparris som omfattas av kraven på enhetlighet), b) som minsta diameter följt av största diameter eller uppgiften ”och större” (för sparris som inte omfattas av kraven på enhetlighet). — Antal buntar eller enhetsförpackningar om sparrisen är packad på sådant sätt. E. Officiellt kontrollmärke (frivilligt)