title: SKRIFTLIG FRÅGA P-2369/99 från Luís Queiró (UEN) till kommissionen. Stöd till Östtimors återuppbyggnad.

eurovoc_concepts:
EU aid
East Timor
coordination of aid
economic reconstruction
international aid

formats: html pdf print

text: 18. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 203 E/169 f(cid:246)rebyggande p(cid:229) ett effektivt s(cid:228)tt. D(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:229)ste utbrott av detta slag f(cid:246)rebyggas genom (cid:229)tg(cid:228)rder som s(cid:229) l(cid:229)ngt som m(cid:246)jligt begr(cid:228)nsar de olika riskfaktorerna (t. ex. d(cid:229)lig vattenkvalitet, slutna vattensystem, vattentemperaturer, otillr(cid:228)ckliga reningssystem). De tv(cid:229) utbrott som nyligen intr(cid:228)ffat visar p(cid:229) en ny riskmilj(cid:246) f(cid:246)r legion(cid:228)rssjukan, n(cid:228)mligen nationella 3. och internationella m(cid:228)ssor d(cid:228)r bes(cid:246)karna kommer i kontakt med bubbelpooler och annan utrustning genom vilken legionellabakterier kan spridas. D(cid:228)rf(cid:246)r h(cid:229)ller kommissionen, tillsammans med tekniska experter fr(cid:229)n medlemsstaterna, p(cid:229) att bed(cid:246)ma om det beh(cid:246)vs regler eller riktlinjer p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) f(cid:246)r att kontrollera legion(cid:228)rssjukan och skydda allm(cid:228)nheten i s(cid:229)dana anl(cid:228)ggningar. Det (cid:228)r f(cid:246)r tidigt f(cid:246)r att s(cid:228)ga om slutsatserna av denna bed(cid:246)mning kommer att f(cid:246)respr(cid:229)ka vattenkontroller eller helt och h(cid:229)llet inriktas p(cid:229) andra, effektivare kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder. Det transnationella samarbetet om legionellainfektioner (cid:228)r redan v(cid:228)l utvecklat. Det s(cid:228)rskilda n(cid:228)tverket 4. f(cid:246)r legion(cid:228)rssjukan (European working group for legionella infections (cid:129) EWGLI) fanns redan f(cid:246)re beslut nr 2119/98/EG, och kommissionen har st(cid:246)tt n(cid:228)tverkets verksamhet sedan 1986. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande inbegriper detta (cid:246)vervakningssystem 31 deltagande l(cid:228)nder. Syftet (cid:228)r att samla in information om fall av legion(cid:228)rs- sjukan som drabbar resande, s(cid:229) att platser som kan kopplas till fall kan sp(cid:229)ras och myndigheterna i det ber(cid:246)rda landet informeras. Nyligen togs rapportering av kluster utan koppling till resor upp i systemet, framf(cid:246)r allt som en reaktion p(cid:229) utbrottet i Nederl(cid:228)nderna tidigare i (cid:229)r. Alla fall som rapporteras till EWGLI rapporteras tillbaka till det land d(cid:228)r personer infekterats och till alla andra i n(cid:228)tverket. Detta arbetss(cid:228)tt har lett till att utbrotten identifieras snabbt och till att kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder och f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas p(cid:229) ett tidigt stadium. System ing(cid:229)r nu som ett sjukdomsspecifikt n(cid:228)tverk i gemenskapens n(cid:228)tverk f(cid:246)r epidemiologisk (cid:246)vervakning och kontroll av (cid:246)verf(cid:246)rbara sjukdomar. fler (cid:228)n ett (1) EGT L 268, 3. 10. 1998. (2000/C 203 E/218) SKRIFTLIG FR¯GA P-2369/99 fr(cid:229)n Lu(cid:237)s Queir(cid:243) (UEN) till kommissionen (1 december 1999) ˜mne: St(cid:246)d till (cid:214)sttimors (cid:229)teruppbyggnad Den grupp som under V(cid:228)rldsbankens ledning f(cid:229)tt i uppdrag att bed(cid:246)ma hj(cid:228)lpbehoven i (cid:214)sttimor har enligt offentliggjorda uppgifter redan avslutat arbetet med att planera de kortsiktiga behoven (f(cid:246)r (cid:229)ren 2000, 2001 och 2002) f(cid:246)r (cid:214)sttimors (cid:229)teruppbyggnad. Kommissionen har presenterat en f(cid:246)rsta uppskattning av kostnaderna f(cid:246)r de olika (cid:229)teruppbyggnadsin- satserna: ungef(cid:228)r 200 miljoner dollar. S(cid:229)v(cid:228)l kommissionen som Javier Solana ((cid:148)herr GUSP(cid:148)) har flera g(cid:229)nger framf(cid:246)rt att EU m(cid:229)ste samarbeta och p(cid:229) ett klart och effektivt s(cid:228)tt st(cid:246)dja (cid:229)teruppbyggnaden i (cid:214)sttimor. Vid den f(cid:246)rsta behandlingen av budgeten f(cid:246)r (cid:229)r 2000 gav (cid:228)ven Europaparlamentet sitt ekonomiska st(cid:246)d f(cid:246)r detta. Hur kommer kommissionen att samordna sina st(cid:246)dinsatser f(cid:246)r (cid:214)sttimors (cid:229)teruppbyggnad med V(cid:228)rldsbankens och FN:s uppdrag, och vilken st(cid:229)ndpunkt kommer kommissionen att inta vid givarkonferensen i Tokyo den 17 december? Svar fr(cid:229)n Christopher Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (16 december 1999) Vad betr(cid:228)ffar kommissionens inst(cid:228)llning till st(cid:246)d f(cid:246)r (cid:229)teruppbyggnad i (cid:214)sttimor b(cid:246)r fr(cid:229)gest(cid:228)llaren vara medveten om att gemenskapen givit omedelbart humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd till (cid:214)sttimor f(cid:246)r flyktingars (cid:229)terv(cid:228)n- dande och f(cid:246)r livsmedelshj(cid:228)lp. C 203 E/170 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 7. 2000 Kommissionen ansl(cid:229)r dessutom 10 miljoner euro till den nya fond som f(cid:246)rvaltas av F(cid:246)renta nationernas (cid:246)verg(cid:229)ngsf(cid:246)rvaltning i (cid:214)sttimor (Untaet), varigenom erbjuds grundl(cid:228)ggande administrativt och logistiskt st(cid:246)d till den framtida (cid:246)verg(cid:229)ngsf(cid:246)rvaltningen samt humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd. Ur utvecklingssynpunkt kommer en konsekvent rehabiliterings- och (cid:229)teruppbyggnadsstrategi f(cid:246)r (cid:214)sttimors relativt ringa territorium att kr(cid:228)va en omfattande samordning mellan alla parter. Det gemensamma utv(cid:228)rderingsbes(cid:246)k som nyligen f(cid:246)retogs under V(cid:228)rldsbankens ledning vid vilket kommissionen deltog aktivt kommer att ligga till grund vid utarbetandet av ett utkast till konkreta l(cid:229)ngsiktiga (cid:229)tg(cid:228)rder som kommer att diskuteras vid givarm(cid:246)tet i Tokyo den 17 december 1999. Kommissionen g(cid:246)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande en bed(cid:246)mning av den sammanfattande rapporten fr(cid:229)n bes(cid:246)ket i syfte att identifiera de omr(cid:229)den d(cid:228)r gemenskapen b(cid:228)st kan bidra f(cid:246)r att g(cid:246)ra st(cid:246)det s(cid:229) effektivt och verkningsfullt som m(cid:246)jligt. (2000/C 203 E/219) SKRIFTLIG FR¯GA E-2376/99 fr(cid:229)n John Cushnahan (PPE-DE) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Esperanto ˜r kommissionen beredd att (cid:246)verv(cid:228)ga att inbegripa Esperanto bland EU:s arbetsspr(cid:229)k? Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (6 januari 2000) Enligt artikel 290 i EG-f(cid:246)rdraget skall (cid:148)reglerna i fr(cid:229)ga om spr(cid:229)k f(cid:246)r gemenskapens institutioner (. ) enh(cid:228)lligt fastst(cid:228)llas av r(cid:229)det(cid:148). Kommissionen saknar f(cid:246)rslagsr(cid:228)tt enligt artikeln. (2000/C 203 E/220) SKRIFTLIG FR¯GA P-2389/99 fr(cid:229)n Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) till kommissionen ˜mne: Hot mot europeiska investeringar p(cid:229) Kuba (1 december 1999) Enligt uppgifter fr(cid:229)n officiella k(cid:228)llor har det spanska f(cid:246)retaget Sol-MeliÆ under den senaste tiden utsatts f(cid:246)r p(cid:229)tryckningar av de nordamerikanska myndigheterna p(cid:229) grund av f(cid:246)retagets investeringar p(cid:229) Kuba. K(cid:228)nner kommissionen till detta? Delar kommissionen (cid:229)sikten att alla slags p(cid:229)tryckningar riktade mot en medlemsstats f(cid:246)retag (cid:228)r ett tydligt uttryck f(cid:246)r fientlighet mot Europeiska unionen som helhet? Har kommissionen vidtagit n(cid:229)gra (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att studera fallet n(cid:228)rmare? T(cid:228)nker kommissionen vidta n(cid:229)gra (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r de avtal som undertecknats mellan Europeiska unionen och F(cid:246)renta staterna, om det bekr(cid:228)ftas att nordamerikanerna verkligen ut(cid:246)vat p(cid:229)tryckningar? Svar fr(cid:229)n Christopher Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (16 december 1999) Kommissionen k(cid:228)nner till att de amerikanska myndigheterna har gjort unders(cid:246)kningar enligt Helms- Burtonlagen av vissa gemenskapsf(cid:246)retags, bl. a. Sol-MeliÆs, verksamhet i Kuba


title: PERGUNTA ESCRITA E-2249/99 apresentada por Jan Mulder (ELDR) à Comissão. Valores-limite de amoníaco na UE.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
stratospheric pollution

text: C 303 E/36 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/033) PERGUNTA ESCRITA E-2249/99 apresentada por Jan Mulder (ELDR) (cid:224) Comissªo (1 de Dezembro de 1999) Objecto: Valores-limite de amon(cid:237)aco na UE De acordo com informa(cid:231)ıes noticiadas, o estado de sanidade das florestas regista um agravamento crescente na Europa Central e Oriental. No entender dos especialistas, o ozono constitui a principal causa deste fen(cid:243)meno. O ozono tem origem em compostos org(cid:226)nicos volÆteis e (cid:243)xidos de azoto, sob a ac(cid:231)ªo da luz solar. Sendo um poderoso oxidante, o ozono pode, todavia, reagir com o amon(cid:237)aco, um redutor, e provocar uma reac(cid:231)ªo em que ambas as subst(cid:226)ncias se decompıem em azoto in(cid:243)cuo e hidrogØnio. A AgŒncia Europeia do Ambiente prognostica para a pr(cid:243)xima dØcada um aumento de 30 % de ve(cid:237)culos ligeiros, 50 % de ve(cid:237)culos pesados e 100 % de aeronaves. Alguns cientistas entendem ser absolutamente il(cid:243)gica a introdu(cid:231)ªo de valores-limite de amon(cid:237)aco na UE, enquanto continuar a aumentar a emissªo de compostos org(cid:226)nicos volÆteis e de (cid:243)xidos de azoto. PoderÆ a Comissªo confirmar estas informa(cid:231)ıes? PartilharÆ a Comissªo da opiniªo segundo a qual o ozono contribui consideravelmente para o agravamento do estado sanitÆrio das florestas? PartilharÆ a Comissªo da opiniªo segundo a qual o ozono pode ser transformado, gra(cid:231)as ao amon(cid:237)aco, em azoto e hidrogØnio, razªo pela qual a fixa(cid:231)ªo de valores-limite aplicÆveis (cid:224) emissªo de amon(cid:237)aco na UE poderia prejudicar os esfor(cid:231)os tendentes a prevenir uma elevada concentra(cid:231)ªo de ozono? Resposta dada pela ComissÆria Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (7 de Janeiro de 2000) Na anÆlise subjacente (cid:224) proposta de directiva relativa ao estabelecimento de valores-limite nacionais de emissªo (1), a Comissªo teve em conta o crescimento previsto dos transportes. O progresso tØcnico reduzirÆ porØm de forma significativa as emissıes de diversos sectores, nomeadamente dos transportes. A Comissªo avaliou o efeito futuro nas emissıes de (cid:243)xidos de azoto (NOX) e hidrocarbonetos volÆteis (VOC) da aplica(cid:231)ªo da legisla(cid:231)ªo em vigor, incluindo as directivas adoptadas recentemente relativas a ve(cid:237)culos e combust(cid:237)veis mais ecol(cid:243)gicos. Em 2010, as emissıes de NOX e VOC na Comunidade diminuirªo, em rela(cid:231)ªo a 1990, 48 % e 49 % respectivamente. Por outro lado, a proposta de valores-limite nacionais de emissªo exige uma nova redu(cid:231)ªo das emissıes destes poluentes de 55 % no que respeita aos NOX e de 60 % em rela(cid:231)ªo aos VOC com o objectivo de, na pr(cid:243)xima dØcada, diminuir atØ 70 % a exposi(cid:231)ªo humana e da vegeta(cid:231)ªo ao ozono. Em conformidade com os dados do Espa(cid:231)o Econ(cid:243)mico Europeu (EEE) e do programa europeu de vigil(cid:226)ncia e avalia(cid:231)ªo dos poluentes (EMEP), as emissıes destas subst(cid:226)ncias jÆ diminu(cid:237)ram 10 % entre 1990 e 1995. Em conclusªo, a Comissªo prevŒ redu(cid:231)ıes significativas das emissıes de NOX e VOC em resultado das suas estratØgias de controlo da acidifica(cid:231)ªo e do ozono troposfØrico. A Comissªo receia que os n(cid:237)veis elevados de ozono constituam uma amea(cid:231)a para as florestas, pelo que, na sua proposta de nova directiva espec(cid:237)fica relativa ao ozono (1), estabeleceu um objectivo a longo prazo e um valor-limite para o ozono com vista (cid:224) protec(cid:231)ªo da vegeta(cid:231)ªo, incluindo as florestas. A Comissªo confirma que o amon(cid:237)aco pode reagir ao ozono. (cid:192) excep(cid:231)ªo porØm da proximidade imediata das grandes fontes de emissªo, as concentra(cid:231)ıes de amon(cid:237)aco no ambiente sªo bastante reduzidas comparativamente (cid:224) massa de ozono presente em toda a camada inferior da atmosfera. Atendendo a que ambas as subst(cid:226)ncias reagem a um ritmo relativamente lento, a quantidade total de ozono eliminado por reac(cid:231)ªo com o amon(cid:237)aco Ø insignificante. Assim, a Comissªo nªo pode confirmar que a redu(cid:231)ªo das emissıes de amon(cid:237)aco provocarÆ um aumento em vasta escala dos n(cid:237)veis de ozono. Para alØm de uma certa percentagem de amon(cid:237)aco que se deposita na proximidade das fontes de emissªo, este reage de preferŒncia aos nitratos e aos sulfatos e forma subst(cid:226)ncias (nitrato e sulfato de am(cid:243)nio) que, 24. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 303 E/37 devido ao seu tempo de vida mais longo na atmosfera, podem ser transportadas a grandes dist(cid:226)ncias. O dep(cid:243)sito destas subst(cid:226)ncias provoca a forma(cid:231)ªo excessiva de compostos de azoto (eutrofiza(cid:231)ªo) no solo e na Ægua, ao passo que os compostos de nitrato e sulfato aumentam a acidifica(cid:231)ªo. Ambos os tipos de impacto, para o qual contribuem as emissıes de amon(cid:237)aco, constituem uma amea(cid:231)a grave para os ecossistemas e a biodiversidade. Consequentemente, qualquer tentativa de resolu(cid:231)ªo do problema da acidifica(cid:231)ªo e da eutrofiza(cid:231)ªo exige uma redu(cid:231)ªo das emissıes de amon(cid:237)aco. A Comissªo estÆ convicta de que isto nªo entra em conflito com o objectivo de reduzir a polui(cid:231)ªo provocada pelo ozono. Pelo contrÆrio, as liga(cid:231)ıes complexas entre poluentes e efeitos exigem claramente uma abordagem integrada, tal como a que foi desenvolvida para os quatro poluentes em causa atravØs de valores-limite de emissªo baseados nos efeitos. (1) COM(1999) 125 final, completado por SEC(1999) 2004. (2000/C 303 E/034) PERGUNTA ESCRITA E-2251/99 apresentada por Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (1 de Dezembro de 1999) Objecto: Instala(cid:231)ªo de dep(cid:243)sitos de gÆs liquefeito do petr(cid:243)leo de REPSOL BUTANO em Alumbres (Mœrcia (cid:129) Espanha) A popula(cid:231)ªo de Alumbres (Mœrcia) estÆ extremamente preocupada com a instala(cid:231)ªo de dep(cid:243)sitos da empresa REPSOL BUTANO a poucos metros das suas casas, sem qualquer alternativa de instala(cid:231)ªo em toda a zona do vale de Escmbreras. Inicialmente, os dep(cid:243)sitos estavam situados a 300 metros da zona urbanizada. Ap(cid:243)s vÆrias reclama(cid:231)ıes, foram afastados 150 metros. Os moradores solicitam que esses dep(cid:243)sitos sejam instalados a, pelo menos, trŒs quil(cid:243)metros da Ærea urbanizada para que nªo se corra qualquer risco. A localidade de Alumbres conta, para alØm disso, com catorze das vinte e oito indœstrias nocivas, t(cid:243)xicas e perigosas inventariadas na regiªo de Mœrcia. Tendo em conta que os moradores nªo estªo protegidos pelas necessÆria medidas de seguran(cid:231)a e ignoram o que devem fazer em caso de qualquer sinistro nas empresas instaladas nessa deputa(cid:231)ªo de Cartagena, e que a resposta da Autoridade local e aut(cid:243)noma foi de escassa sensibilidade ao aprovar medidas que continuam por cumprir: 1. Tem a Comissªo conhecimento do projecto de instala(cid:231)ªo destes dep(cid:243)sitos? 2. Pode a Comissªo informar se foi concedido qualquer financiamento comunitÆrio para a realiza(cid:231)ªo deste projecto? 3. Nªo considera a Comissªo que as autoridades competentes devem estabelecer um Plano especial de preven(cid:231)ªo de riscos qu(cid:237)micos para esta localidade? 4. PoderÆ a Comissªo informar se foi apresentado um estudo do impacto ambiental, de acordo com a Directiva 85/337/CEE (1) relativa (cid:224)s repercussıes de determinados projectos pœblicos e privados no meio ambiente? 5. Nªo considera a Comissªo que foi violado o direito de os cidadªos poderem dispor de toda a informa(cid:231)ªo em matØria de meio ambiente, tal como estÆ estipulado na Directiva 90/313/CEE (2) relativa (cid:224) liberdade de acesso (cid:224) informa(cid:231)ªo em matØria de meio ambiente? 6. PoderÆ a Comissªo solicitar informa(cid:231)ıes sobre as medidas previstas pelas autoridades competentes de forma a garantir que esta obra nªo vai provocar um grave impacto ambiental nem prejudicar a qualidade de vida dos habitantes de Alumbres? (1) (2) JO L 175 de 5. 7. 1985, p. 40. JO L 158 de 23. 6. 1990, p. 56


title: WRITTEN QUESTION E-2234/99 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission. Pressure against offshore centres.

eurovoc_concepts:
financial institution
money laundering
tax avoidance

text: C 219 E/128 Official Journal of the European Communities EN 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/159) WRITTEN QUESTION E-2234/99 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission (1 December 1999) Subject: Pressure against offshore centres What are currently the direct and indirect measures applied against offshore centres suspected of inadequate implementation of the money-laundering provisions (for example, administrative guidance given by G7 banking supervisors or other authorities to stop banking transfers to certain jurisdictions)? Is there any reason of principle why similar measures might not be applied against centres which failed to implement a withholding tax or enter into reporting agreements on non-resident investments? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (17 January 2000) The Commission is not aware of any cases in which banking supervisors of the Group of seven most industrialised countries (G7) or other authorities have actually stopped banking transfers to offshore centres considered to have inadequate defences against money laundering. There have, however, been cases where administrative guidance has been given. The Financial action task force on money laundering (FATF), the foremost world body active in this area, can publicly call on financial institutions to give special attention to business relations and transactions with people, companies and financial institutions, from countries which do not or insufficiently apply the relevant standards. Such action was taken in 1996 against the Seychelles, whose Economic Development Act appeared to provide a safe haven for criminal money. As a result of this, and diplomatic action, the Act was not implemented. In April 1999 both the United States and United Kingdom authorities issued a formal notice to financial institutions warning them about financial transactions involving Antigua and Barbuda. On a more general level, the FATF is currently engaged, on the basis of a mandate from the G7, in a major initiative to identify those countries and territories which provide insufficient co-operation in the global fight against money laundering. (2000/C 219 E/160) WRITTEN QUESTION E-2239/99 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission (1 December 1999) Subject: Cost of translation and interpretation Please indicate the cost of translation and interpretation in the EU in 1999 and estimate the cost in each case, assuming the continuation of present language policies, if one, two, three, four, five, six, seven, eight, nine, ten or eleven languages were added to the existing official languages