title: 1999/751/EG: Kommissionens beslut av den 4 november 1999 om att bemyndiga vissa medlemsstater att föreskriva undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 77/93/EEG när det gäller utsädespotatis med ursprung i Kanada [delgivet med nr K(1999) 3541] (Endast de spanska, grekiska, italienska och portugisiska texterna är giltiga)

eurovoc_concepts:
Canada
derogation from EU law
originating product
plant health legislation
potato

text: L 299/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 11. 1999 KOMMISSIONENS BESLUT av den 4 november 1999 om att bemyndiga vissa medlemsstater att föreskriva undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 77/93/EEG när det gäller utsädespotatis med ursprung i Kanada [delgivet med nr K(1999) 3541] (Endast de spanska, grekiska, italienska och portugisiska texterna är giltiga) (1999/751/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT nensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets direktiv 77/93/EEG av den 21 december 1976 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), senast ändrat genom kommis- sionens direktiv 1999/53/EG (2), särskilt artikel 14. 1 i detta, 6. med beaktande av Italiens och Portugals begäran, och av följande skäl: 1. 2. 3. 4. Enligt bestämmelserna i direktiv 77/93/EEG får knölar av utsädespotatis med ursprung på den amerikanska kontinenten i princip inte föras in i gemenskapen. Genom direktiv 77/93/EEG medges dock undantag från den regeln, förutsatt att det är fastställt att det inte finns någon risk för spridning av skadegörare. I Italien och Portugal har det varit brukligt att sätta och gro utsädespotatis av vissa nordamerikanska sorter för produktion av matpotatis. Delvis har behovet av utsädes- potatis av dessa sorter tillgodosetts genom import från Kanada. Genom beslut 96/6/EG (3), 97/89/EG (4), 98/92/EG (5) och 1999/50/EG (6) godkände kommissionen undantag på grundval av beteckningen ”undantagsområde”, under förutsättning att vissa tekniska villkor för att undvika risken för spridning av skadegörare uppfylldes. Detta godkännande löpte ut den 31 mars 1999. Kommis- sionen angav även att dessa undantag skulle skapa möjlighet att bekräfta att beteckningen ”undantagsom- råde” fungerade tillfredsställande. 5. Det är känt att Kanada fortfarande inte är helt fritt från potato spindle tuber viroid eller från Clavibacter michiga- (1) EGT L 26, 31. 1. 1977, s. 20. (2) EGT L 142, 5. 6. 1999, s. 29. (3) EGT L 2, 4. 1. 1996, s. 24. (4) EGT L 27, 30. 1. 1997, s. 45. (5) EGT L 18, 23. 1. 1998, s. 30. (6) EGT L 16, 21. 1. 1999, s. 31. att fått skäl förmoda finns goda Den information som Kanada lämnat har visat att landet har vidareutvecklat sitt program för att utrota dessa skadegörare i provinserna Prince Edward Island och New att Brunswick. Det programmet för att utrota potato spindle tuber viroid har börjat få fullständig verkan i dessa provinser, och att programmet för att utrota Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus har fullständig verkan inom vissa områden i Prince Edward Island och i New Brunswick. I 1998 års skörd kunde denna sjukdom inte påvisas i något potatisfält i dessa provinser och det gick inte genom laboratorietester att påvisa Clavibacter michiga- nensis ssp. sepedonicus i något parti av utsädespotatis från de ovan nämnda provinserna. Inga fall av denna sjukdom har bekräftats genom de prover som tagits från utsädespotatis med ursprung i Prince Edward Island och New Brunswick och som införts i enlighet med beslut 1999/50/EG. Därför har det inte kunnat fastställas till- räckliga grunder som talar mot att den ovannämnda beteckningen ”undantagsområde” fungerar tillfredsstäl- lande i Prince Edward Island och därför inte heller till- räckliga skäl mot att erkänna de bestämmelser som införts där såsom likvärdiga med gemenskapens bestäm- melser för att bekämpa Clavibacter michiganensis ssp. sepe- donicus. 7. 8. Det kan därför konstateras att det inte finns någon risk för spridning av ifrågavarande skadegörare, förutsatt att utsädespotatisen kommer från områden som på veten- skaplig grund förklarats fria från både potato spindle tuber viroid och från Clavibacter michiganensis ssp. sepedo- nicus, och att vissa särskilda tekniska villkor uppfylls. Kommissionen kommer att säkerställa att Kanada gör all den tekniska information tillgänglig som är nödvändig för att övervaka att de skyddsåtgärder som krävs enligt de ovan nämnda tekniska villkoren fungerar och för att utvärdera hur begreppet ”undantagsområde” fungerar. 20. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 299/37 Enligt artikel 14. 1 i direktiv 77/93/EEG skall varje till- stånd gälla hela eller delar av gemenskapens territorium på villkor som tar hänsyn till risken för spridning av skadegörare. — en yta av minst fyra kvadratkilometer som är helt omgärdad av vatten eller av åkrar på vilka ifrågava- rande organismer inte har påträffats under de tre senaste åren. 8a. 9. 10. Risken är hög att Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus får fotfäste och sprids i fuktiga och kalla områden. Undantaget bör därför inte tillämpas på medlemsstater som är särskilt utsatta för sådana risker, dvs. Österrike, Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Irland, Luxemburg, Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket. Möjligheten att bevilja undantag bör därför inte gälla dessa stater med hänsyn till skillnader i fråga om de jordbruksmässiga och de ekologiska villkoren. Undantag bör därför beviljas för de tre närmaste säsong- erna för utsädespotatis, förutsatt att de inbegriper ovan- nämnda villkor och utan att det påverkar tillämpningen av rådets direktiv 66/403/EEG (1), senast ändrat genom direktiv 98/111/EG (2), och av rådets direktiv 70/ 457/EEG (3), senast ändrat genom direktiv 98/96/EG (4). 11. De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för växtskydd. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken 1. Italien och Republiken Portugal tillåts att, i enlighet med vill- koren i punkt 2, bevilja undantag från artikel 4. 1 i direktiv 77/93/EEG, med avseende på bilaga III A. 10, och från artikel 5. 1 och artikel 12. 1 a tredje strecksatsen i det direktivet i fråga om kraven i del A, avsnitt I, punkterna 25. 2 och 25. 3 i bilaga IV till samma direktiv, för utsädespotatis av sorterna ”Atlantic”, ”Donna”, och ”Kennebec”, ”Shepody” med ursprung i Kanada. Burbank”, ”Sebago” ”Russet 2. Utöver de krav som anges i bilagorna I, II och IV till direktiv 77/93/EEG vad beträffar potatis skall följande villkor uppfyllas: a) Utsädespotatisen skall ha odlats på åkrar som ligger i de områden i Prince Edward Island eller New Brunswick som av Canadian Food Inspection Agency officiellt har förklarats vara fria från både potato spindle tuber viroid och från Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus och som uppfyller följande villkor, oavsett om åkrarna brukas av odlare etable- rade inom eller utanför området: i) Områdena omfattar antingen — åkrar som ägs eller arrenderas av minst tre olika potatisodlare, eller ii) All potatis som odlas inom området skall vara den första direkta avkastningen av utsädespotatis av sorten ”Pre-elite”, ”Elite I”, ”Elite II” eller ”Elite III” vilka odlats av företag som är behöriga att odla utsädespotatis av sorterna ”Pre-elite” eller ”Elite I” och som antingen är offentliga företag eller offentligt utsedda och kontrolle- rade i detta syfte. iii) Den yta som används för potatisodling som inte slutgil- tigt är certifierad som utsädespotatis får inte överskrida en femtedel av den yta som används för odling av potatis som certifierats som utsädespotatis. iv) Systematiska och representativa årliga kontroller vilka skall ha utförts under minst de senaste fem åren enligt tillämpliga villkor för upptäckt av ifrågavarande orga- nismer, på alla potatisåkrar som ligger inom området och på potatis som skördats där, inbegripet tillämpligt laboratorietest, får inte ha givit något positivt resultat, eller medfört upptäckt av någon omständighet som skulle kunna tala mot att området erkänns som fritt från sjukdomar. v) Rättsliga, administrativa eller andra tillvägagångssätt skall ha upprättats för att säkerställa — att ingen potatis med ursprung i andra områden i Kanada än de som förklarats fria från sjukdomar, eller i länder där ifrågavarande organismer före- kommer, kan införas i sådana områden, och förpackningsmaterial, — att varken potatis med ursprung i sådana områden eller behållare, fordon och hanterings-, kvalitetsklassificerings- och preparerings- utrustning som används kan komma i beröring med potatis med ursprung i, eller material eller utrustning som uppgivits ha använts i, andra områden än de som förklarats fria från sjukdomar. Denna bestämmelse skall tillämpas även på fall där de åkrar som ligger innanför de områden som förklarats fria från sjukdomar brukas av företag som är etablerade utanför dessa områden eller när företag inom sådana områden använder åkrar som ligger utanför dessa. vi) Canadian Food Inspection Agency skall förse kommis- sionen med en fullständig förteckning över de områden som förklarats fria från sjukdomar, bestyrkt av en karta över provinserna i fråga som varje år uppdateras och som genom lämpliga markeringar visar områdenas geografiska utbredning. (1) EGT 125, 11. 7. 1966, s. 2320/66. (2) EGT L 28, 4. 2. 1998, s. 42. (3) EGT L 225, 12. 10. 1970, s. 1. (4) EGT L 25, 1. 2. 1999, s. 27. b) Utsädespotatis skall officiellt certifieras som utsädespotatis om den minst uppfyller villkoren för kategorin ”Founda- tion”. L 299/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 11. 1999 c) Prover skall officiellt tas för varje parti som är avsett för export till gemenskapen. Ett parti skall bestå endast av knölar av en enda art och klass som har odlats på ett enda jordbruk och med samma referensnummer. Proverna skall undersökas av officiella laboratorier för att eventuell före- komst av potato spindle tuber viroid eller Clavibacter michi- ganensis ssp. sepedonicus skall upptäckas. De prover som tas för upptäckt av potato spindle tuber viroid skall bestå av knölar eller blad tagna från den skörd varifrån partiet kommer. För upptäckt av Clavibacter michiganensis ssp. sepe- donicus skall ett prov tas på minst 200 knölar per parti på 25 ton eller mindre. Undersökningar skall utföras på hela provet, med följande metoder: — I fråga om potato spindle tuber viroid reverse-page- metoden eller c-DNA hybridiseringsmetoden. relevanta utsädespotatisintygets partinummer skall anges, liksom namnet på det område som avses i a, på det företag som avses i a ii och antalet säckar. Under ”Särskiljande märken” skall den färgkod som motsvarar en viss importör i den importerande medlemsstaten anges, liksom närmare uppgifter om den numrerade etikett som används för varje utsädesparti som bifogas detta sundhetsintyg som en integrerad del av intyget skall överensstämma med intyget i fråga om både beskriv- ning och varukvantitet. inom varje sändning. De dokument f) Före införandet till gemenskapen skall importören anmäla varje införande i tillräckligt god tid till de ansvariga offent- liga organen i den berörda medlemsstaten som utan dröjsmål skall sända detaljerna i anmälan till kommissionen med angivande av följande: — I fråga om Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus: åtminstone den metod som fastställts i metoden för att upptäcka och diagnostisera den bakterie som orsakar ljus ringröta i partier med potatisknölar enligt rådets direktiv 93/85/EEG (1). d) Rättsliga, administrativa eller andra tillvägagångssätt skall ha upprättats för att säkerställa — att certifieringsmyndigheten (dvs. Canadian Food Inspec- tion Agency) direkt övervakar och kontrollerar provtag- ningsprocessen, dvs. insamling, märkning och förseg- ling, och etiketteringssystemet genom lämpliga ansvars- metoder, för att säkerställa att det för varje utsädesparti av varje sändning som transporterats till gemenskapen används en numrerad etikett som, skild från certifier- ingsetiketten, sys fast på säckarna, liksom den bestämda färgkod som motsvarar en bestämd importör i den importerande medlemsstaten, — att två förseglade potatissäckar från varje parti som transporterats till gemenskapen tas undan när fartyget lastas och att de åtminstone lagras under Canadian Food Inspection Agencys jurisdiktion till dess att resultaten från de undersökningar som anges i i har slutförts, och — att partierna hålls åtskilda vid all verksamhet inbegripet transport, åtminstone tills de har levererats till de impor- törers anläggningar som avses i f. e) Det sundhetscertifikat som krävs skall utfärdas separat för varje sändning och endast om den berörda vetenskapliga personalen har fastställt dels att de undersökningar som avses i c inte givit anledning till misstankar om eller upptäckt av potato spindle tuber viroid eller Clavibacter michiganensis ssp. i sändningen och dels att särskilt IF-testet visat sig vara negativt. sepedonicus Under ”Ytterligare uppgifter” skall det på certifikatet framgå om villkoren i a, b och c har uppfyllts och namnen på det eller de företag som har odlat utsädespotatisen och det — Sort. — Kvantitet. — Angiven dag för import. — Namn och adresser till potatisimportörernas anlägg- ningar, och till dem som finns förtecknade i enlighet med bestämmelserna i kommissionens direktiv 93/ 50/EEG (2). Den berörda medlemsstaten skall utan dröjsmål till kommis- sionen sända de ändringar av ovanstående detaljer som görs efter ovannämnda förhandsanmälan. Vid tiden för import skall importören bekräfta detaljerna i fråga om denna förhandsanmälan för de ansvariga offentliga organen i den berörda medlemsstaten. g) Potatisen får införas i gemenskapen endast via följande loss- ningshamnar: — Genua — La Spezia — Livorno — Neapel — Ravenna — Salerno — Savona — Aveiro — Lissabon — Porto h) De kontroller som krävs enligt artikel 12 i direktiv 77/ 93/EEG skall göras av de ansvariga offentliga organ som avses i det direktivet. Utan att det påverkar den övervakning som avses i artikel 19a. 3 andra strecksatsen första möjlig- heten skall kommissionen besluta om i vilken utsträckning de kontroller som avses i artikel 19a. 3 andra strecksatsen andra möjligheten i det direktivet skall utgöra en del av (1) EGT L 259, 18. 10. 1993, s. 1. (2) EGT L 205, 17. 8. 1993, s. 22. 20. 11. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 299/39 kontrollprogrammet i enlighet med artikel 19a. 5 c i det direktivet. Dessa offentliga organ och, om så krävs, de experter som avses i artikel 19a. 3 skall kontrollera importö- rernas anläggningar för att bekräfta uppgifterna om den mängd potatis som importeras från Kanada, om färgkod- ningen, och om de bestämmelserorter för odling på anlägg- ningar som finns förtecknade i direktiv 93/50/EEG. i) De ansvariga offentliga organen i de importerande medlemsstaterna skall ta stickprov på minst 200 knölar per parti av 25 ton eller mindre från varje parti som inte är i bulk och som är avsett för import enligt detta beslut, för att kunna genomföra en officiell undersökning i fråga om Clavi- bacter michiganensis ssp. senedonicus i enlighet med den av gemenskapen fastställda metoden för att upptäcka och diagnosticera Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus. Parti- erna skall hållas åtskilda under officiell kontroll och får inte märkas eller användas innan det har fastställts att förekomst av Clavibacter michanensis ssp. senedonicus inte misstänkts eller upptäckts vid dessa undersökningar. De importerade partierna får totalt inte överskrida den mängd som är till- räcklig för dessa undersökningar, med hänsyn till de till- gängliga medlen för detta ändamål. Delprover skall finnas tillgängliga för undersökning av andra medlemsstater och ansvariga offentliga den importerande medlemsstatens organ skall före den 15 april 2000, före den 15 april 2001 och före den 15 april 2002 underrätta kommissionen, med avseende på att organisera undersökningen och samman- ställa resultaten av denna. j) Potatisen skall odlas endast på anläggningar i den importe- rande medlemsstaten vilkas namn och adresser det är möjligt att spåra. Denna bestämmelse skall inte tillämpas i fråga om slutliga användare som odlar den importerade utsädespotatisen eller på användare som kommer att sälja endast på den lokala marknaden. k) Under den växtperiod som följer på införandet, skall ett lämplig andel växter undersökas av dessa ansvariga offent- liga organ, när så är lämpligt, på de förtecknade anläggning- arna enligt bestämmelserna i direktiv 93/50/EEG eller som avses i j. l) Potatis som gror från utsädespotatis som införts enligt detta inte certifieras som utsädespotatis, och skall beslut skall användas endast som potatis för konsumtion. För de anläggningar som avses i j skall potatis som grott från sådan utsädespotatis förpackas och märkas i enlighet med detta och skall bära de anläggningars nummer som förtecknats i enlighet med bestämmelserna i direktiv 93/ liksom den använda utsädespotatisens kanaden- 50/EEG, siska ursprung. Sådan potatis får flyttas inom medlemssta- terna endast efter godkännande av de nämnda ansvariga offentliga organen med hänsyn till resultatet av den under- sökning som avses i k. Artikel 2 Medlemsstaterna skall i den anmälan som avses i artikel 1. 2 f första meningen informera de övriga medlemsstaterna och kommissionen om huruvida tillståndet utnyttjas. De importe- rande medlemsstaterna skall före den 1 juni 2000, före den 1 juni 2001 och före den 1 juni 2002 förse kommissionen och de andra medlemsstaterna med information om de importerade mängderna enligt detta beslut och med en detaljerad teknisk rapport om den officiella undersökning som avses i artikel 1. 2 i. I de fall då medlemsstaterna officiellt har undersökt delprover enligt vad som anges i artikel 1. 2 i skall de detaljerade tekniska rapporterna från dessa också överlämnas till kommissionen före den 1 juni 2000, före den 1 juni 2001 och före den 1 juni 2002. Kopior av varje sundhetscertifikat skall överlämnas till kommissionen. Artikel 3 Det tillstånd som ges i artikel 1 skall gälla från och med den 15 januari 2000 till och med den 31 mars 2000, från och med den 1 december 2000 till och med den 31 mars 2001 och från och med den 1 december 2001 till och med den 31 mars 2002. Det skall återkallas före den 31 mars 2002 om det visar sig att villkoren i artikel 1. 2 har varit otillräckliga för att förhindra införande av ifrågavarande skadegörare eller om de inte har följts. Det kan återkallas före den dagen om det visar sig att det finns omständigheter som tyder på att beteckningen ”undantagsområde” inte fungerar tillfredsställande i Kanada. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Italien och Republiken Portugal. Utfärdat i Bryssel den 4 november 1999. På kommissionens vägnar David BYRNE Ledamot av kommissionen


title: PREGUNTA ESCRITA E-1926/99 de Laura González Álvarez (GUE/NGL) a la Comisión. Incumplimientos del proyecto de recuperación y mejora de la Casa de Campo de Madrid.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Community of Madrid
protected area

formats: html pdf print

text: 13. 2. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 46 E/1 I (Comunicaciones) PARLAMENTO EUROPEO PREGUNTAS ESCRITAS CON RESPUESTA (2001/C 46 E/001) PREGUNTA ESCRITA E-1926/99 de Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (4 de noviembre de 1999) Asunto: Incumplimientos del proyecto de recuperaci(cid:243)n y mejora de la Casa de Campo de Madrid El 31 de marzo y el 20 de noviembre de 1997 y, mÆs recientemente, el 1o de octubre de 1999, la asociaci(cid:243)n ciudadana «Salvemos la Casa de Campo» se dirigi(cid:243) por escrito a la Direcci(cid:243)n General XVI de la Comisi(cid:243)n, haciendo constar los numerosos incumplimientos que, en su opini(cid:243)n, se estaban produciendo en el desarrollo del Proyecto 95. 11. 61. 021-E de «recuperaci(cid:243)n de Zonas Degradadas y Mejora de CarÆcter Ambiental en el Parque de la Casa de Campo», financiado con cargo a los Fondos de Cohesi(cid:243)n y ejecutado a travØs del `rea de Medio Ambiente del Ayuntamiento de Madrid. En particular, se hac(cid:237)a especial hincapiØ en la construcci(cid:243)n en la primera fase del Proyecto de dos represas en el arroyo de Meaques que luego se convirtieron en simples estancamientos de agua con la consiguiente proliferaci(cid:243)n de mosquitos y malos olores, en detrimento de su funci(cid:243)n principal: la depuraci(cid:243)n biol(cid:243)gica del arroyo establecida en el Proyecto. Estas dos represas han sido destruidas posteriormente. De otra parte, con fecha de 28 de febrero de 1998, el Pleno de Ayuntamiento de Madrid aprob(cid:243) el II Plan de Saneamiento Integral de Madrid, financiado asimismo con cargo al Fondo de Cohesi(cid:243)n, en el que se incluye el acondicionamiento del arroyo de Meaques por un importe de 388 millones de pesetas con diversas actuaciones y la construcci(cid:243)n de otras cuatro represas. ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n verificar si no se ha producido una duplicaci(cid:243)n de pagos en el caso de la construcci(cid:243)n y destrucci(cid:243)n de estas represas? ¿Se ha producido un retraso en la ejecuci(cid:243)n del citado Proyecto y cuÆles son sus causas? ¿CuÆles son los motivos para la modificaci(cid:243)n del Proyecto con la creaci(cid:243)n de nuevos aparcamientos, en vez de frenar los riesgos de la pØrdida de suelo y los procesos erosivos? ¿Por quØ no han sido recuperados aœn los elementos hist(cid:243)ricos y medioambientales como es el caso de la hist(cid:243)rica tapia del siglo XVIII? ¿Por quØ no se ha restringido el trÆfico de los mÆs de 50 000 veh(cid:237)culos que atraviesan diariamente el Parque de la Casa de Campo, con una influencia nociva desde el punto de vista ambiental? Respuesta complementaria del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de abril de 2000) En la primera fase del proyecto, la Comisi(cid:243)n cofinanci(cid:243) dos represas. BasÆndose en los nuevos estudios hidrol(cid:243)gicos, las autoridades responsables consideraron que dichas represas resultaban insuficientes, por lo que propusieron, en la segunda fase, la construcci(cid:243)n de cinco zonas laguneras como sistema de depuraci(cid:243)n natural. La Comisi(cid:243)n no dejarÆ de examinar el seguimiento de estas obras. C 46 E/2 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 13. 2. 2001 Todos los pagos de la Comisi(cid:243)n se basan en los objetivos f(cid:237)sicos recogidos en la decisi(cid:243)n. No se ha producido, por lo tanto, ninguna duplicaci(cid:243)n de ayudas para el mismo gasto. La primera fase del proyecto se termin(cid:243) con arreglo al calendario fijado en la decisi(cid:243)n de cofinanciaci(cid:243)n. Las plazas de aparcamiento estaban previstas en la decisi(cid:243)n inicial para impedir el estacionamiento de los veh(cid:237)culos en las zonas protegidas. La reconstrucci(cid:243)n del muro de recinto del parque, prevista en la segunda fase del proyecto, estÆ en gran parte terminada. La prohibici(cid:243)n de circular en las v(cid:237)as que atraviesan el Parque de la Casa de Campo no se propuso en ninguna de las dos fases del proyecto. (2001/C 46 E/002) PREGUNTA ESCRITA E-2036/99 de Glyn Ford (PSE) a la Comisi(cid:243)n (3 de noviembre de 1999) Asunto: Knorr Bremse y las subvenciones europeas Knorr Bremse ha anunciado el despido de varios cientos de trabajadores en Kingswood, Bristol (RU), con objeto de transferir trabajo a sus fÆbricas de Francia, Italia o Alemania y Hungr(cid:237)a. ¿Puede la Comisi(cid:243)n informar de si esta empresa ha solicitado algœn tipo de ayuda financiera, o si se le han concedido fondos para crear puestos de trabajo en Francia, Italia o Alemania, o en Hungr(cid:237)a a travØs de los programas TACIS y PHARE? Respuesta complementaria del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de mayo de 2000) De acuerdo con la informaci(cid:243)n facilitada por la misi(cid:243)n del Fondo Social Europeo en Francia, la sucursal Knorr Dahl Freinage, ubicada en Lisieux (Baja Normand(cid:237)a), recibi(cid:243) en 1997 y 1998, al amparo del objetivo no 4, una ayuda para formaci(cid:243)n (mejora de las cualificaciones en diversos Æmbitos) por importe de 909 000 FRF. En respuesta a la pregunta de Su Seæor(cid:237)a, cabe seæalar que esta ayuda no estaba destinada a la creaci(cid:243)n de empleo. En Alemania, la sociedad Hasse & Wrede GmbH, filial de Knorr Bremse AG ubicada en Berl(cid:237)n, recibi(cid:243) un importe de 533 000 DEM para inversiones en maquinar(cid:237)a y equipos, principalmente con vistas a preservar los puestos de trabajo existentes en la empresa. En Italia no ha habido cofinanciaci(cid:243)n comunitaria alguna en favor de dicha sociedad. A juzgar por la informaci(cid:243)n de que dispone la Comisi(cid:243)n, Knorr Bremse no ha solicitado ni recibido en ningœn momento ayuda comunitaria a travØs del programa PHARE en Hungr(cid:237)a, pa(cid:237)s que queda, por otra parte, excluido del programa TACIS. Finalmente, la sociedad Knorr Bremse no ha disfrutado de financiaci(cid:243)n alguna a travØs de las iniciativas comunitarias ADAPT o EMPLOI. (2001/C 46 E/003) PREGUNTA ESCRITA E-2629/99 de Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) y Gian Gobbo (TDI) a la Comisi(cid:243)n (12 de enero de 2000) Asunto: Participaci(cid:243)n del Presidente de la Comisi(cid:243)n, Romano Prodi, a la Cumbre internacional de la Izquierda El sÆbado 20 y el domingo 21 de noviembre de 1999, Romano Prodi ha participado en el Cumbre internacional de dirigentes de la Izquierda, en calidad de Presidente de la Comisi(cid:243)n Europea, junto con Jospin, D(cid:146)Alema, Clinton, Blair y otros


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1938/99 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen. Betalinger for omlægning til økologisk landbrug.

eurovoc_concepts:
aid to agriculture
common agricultural policy
organic farming

text: C 203 E/92 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/116) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1938/99 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (4. november 1999) Om: Betalinger for oml(cid:230)gning til łkologisk landbrug Kan Kommissionen udspecificere, hvilke midler der i hvert af de sidste fem (cid:229)r er blevet udbetalt for at give landm(cid:230)nd mulighed for at skifte fra almindeligt til łkologisk landbrug? Er Kommissionen indstillet p(cid:229) at forłge de belłb, der betales, i betragtning af at omstilling til łkologisk landbrug fłrer til et produktivitetsfald p(cid:229) ca. 20 %, hvilket bidrager b(cid:229)de til at formindske overproduktion og forbedre kvalitet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. november 1999) R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2078/92 af 30. juni 1992 om miljłvenlige produktionsmetoder i landbruget samt om naturpleje (1) fremmer brugen af driftsmetoder, som begr(cid:230)nser forureningen i landbruget. De af medlemsstaterne igangsatte programmer omfatter ogs(cid:229) stłtte til landbrugere, som indfłrer eller forts(cid:230)tter med at bruge łkologiske produktionsmetoder. Stłtten til landbrugere samfinansieres af EU med 75 % i omr(cid:229)der under m(cid:229)l 1 og 50 % i omr(cid:229)der uden for m(cid:229)l 1. Afh(cid:230)ngigt af den łkonomiske situation for łkologisk landbrug i forhold til konventionelt landbrug yder medlemsstaterne stłtte til indfłrelse af łkologiske produktionsmetoder i omstillingsperioden og til viderefłrelse af łkologisk produktion. De foreliggende finansielle data skelner ikke mellem indfłrelse og viderefłrelse. Af de midler, som EUGFL anvender til miljłvenlige foranstaltninger i landbruget i henhold til forordning (E(cid:216)F) nr. 2078/92 (1 727 mio. EUR i 1998), g(cid:229)r mellem 8 og 11 % til łkologisk landbrug. Som hidtil beregnes stłtten til landbrugere p(cid:229) grundlag af indkomsttab og yderligere udgifter, som de s(cid:230)rlige miljłkrav medfłrer. I den n(cid:230)ste finansieringsperiode er lofterne for EU-stłtte til miljłforanstalt- ninger i landbruget i forhold til foranstaltningerne som led i reformen i 1992 blevet forhłjet til 600 EUR/ ha for en(cid:229)rige afgrłder, 900 EUR/ha for fler(cid:229)rige s(cid:230)rlige afgrłder og 450 EUR/ha for andre former for jordbrug. EU medfinansierer ogs(cid:229) en r(cid:230)kke udgifter til investeringsstłtte til landbrugere i almindelighed enten i henhold til R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 950/97 af 20. maj 1997 om forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet (2) eller som led i regionale foranstaltninger til diversificering i omr(cid:229)der under m(cid:229)l 1, 2 og 5b). Kommissionen har ikke n(cid:230)rmere oplysninger om, hvilken andel af stłtten der ydes til łkologiske landbrugere. (1) (2) EFT L 215 af 30. 7. 1992. EFT L 142 af 2. 6. 1997. (2000/C 203 E/117) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1939/99 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (4. november 1999) Om: Markedsfłring af landbrugssektorer og landbrugsprodukter Er Kommissionen indstillet p(cid:229) at hj(cid:230)lpe med at finansiere markedsfłringsordninger til fremme af visse sektorer i EU(cid:146)s landbrug og salg af nicheprodukter uden for Den Europ(cid:230)iske Union?


title: Europaparlamentets resolution om utkast till gemensam rapport om sysselsättningen 1999 (SEK(1999)1386 — C5-0215/1999)

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU employment policy
European Employment Strategy
employment policy
gender equality

formats: pdf print

text: 7. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 158/43 Torsdag 4 november 1999 6. Gemensam rapport om sysselsättningen 1999 A5-0046/1999 Europaparlamentets resolution om utkast till gemensam rapport om sysselsättningen 1999 (SEK(1999) 1386 # C5-0215/1999) Europaparlamentet utfärdar denna resolution (cid:1) med beaktande av utkastet till den gemensamma rapporten om sysselsättningen (SEK(1999) 1386 (cid:1) C5-0215/1999), (cid:1) med beaktande av kommissionens rekommendation till rådets rekommendationer om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(1999) 445), (cid:1) med beaktande av ordförandeskapets slutsatser vid det extra toppmötet i Luxemburg den 20 och 21 november 1997, toppmötet i Cardiff den 15 och 16 juni 1998, toppmötet i Wien den 11 och 12 december 1998 och toppmötet i Köln den 3 och 4 juni 1999, (cid:1) med beaktande av resolutionen från Europeiska rådet i Amsterdam av den 16 juni 1997 om tillväxt och sysselsättning (1), (cid:1) med beaktande av resolutionen från Europeiska rådet i Köln av den 3 och 4 juni 1999 om den euro- peiska sysselsättningspakten, (cid:1) med beaktande av sin resolution av den 18 november 1998 om meddelande från kommissionen (cid:1) förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 1999 (2), (cid:1) med beaktande sin resolution av den 11 mars 1999 om kommissionens meddelande till rådet, Europa- parlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om unionens ekonomi vid införandet av euron: främjande av tillväxt, sysselsättning och stabilitet, om ekonomisk årsrapport 1999 (cid:1) (3), (cid:1) med beaktande av sin resolution av den 4 maj 1999 om Europapparlamentets bidrag till den euro- peiska sysselsättningspakten och om kommissionens meddelande om gemenskapspolitik för att stödja sysselsättningen (i enlighet med artikel 127 i EG-fördraget) (COM(1999)167) (4), (cid:1) med beaktande av artiklarna 2, 3. 2, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 137. 1 och 141 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, (cid:1) med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och socialfrågor samt yttrandena från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0046/1999), A. med beaktande av att nästan 60 miljoner personer lever under fattigdomströskeln i medlemsländerna; och att detta faktum äventyrar den sociala sammanhållningen och den europeiska sociala modellen, B. med beaktande av att gemenskapen genom sina sysselsättningspolitiska initiativ skapat 1,8 miljoner ytterligare arbetstillfällen under 1998, men att det fortfarande finns stora skillnader mellan medlems- stater i ungdomsarbetslöshetens relativa nivå, och att det i två fall inte har skett några förbättringar alls; med beaktande av att den sammanlagda nivån fortfarande ligger på en oacceptabel nivå, 19,5 pro- cent, vilket innebär att det krävs ytterligare betydande och ihållande ansträngningar för att en märkbar minskning av ungdomsarbetslösheten skall ske, C. med beaktande av att endast ett fåtal medlemsstater påtagligt lyckades minska långtidsarbetslösheten 1998, att cirka hälften av de arbetslösa i Europeiska unionen fortfarande är långtidsarbetslösa och att förebyggande åtgärder för att på ett varaktigt sätt i alla medlemsstater minska långtidsarbetslösheten därför måste drivas på, D. med beaktande av att mindre än hälften av den arbetsföra befolkningen i åldern 50 till 64 år förvärv- sarbetar och att det därför krävs konsekventa strategier för att bekämpa utslagning av äldre arbets- tagare från arbetsmarknaden, (1) (2) (3) (4) EGT C 236, 2. 8. 1997, s. 3. EGT C 379, 7. 12. 1998, s. 88. EGT C 175, 21. 6. 1999, s. 296. EGT C 279, 1. 10. 1999, s. 111. C 158/44 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 7. 6. 2000 Torsdag 4 november 1999 E. med beaktande av att skatte- och bidragssystemen måste utformas så att de i högre grad gynnar sys- selsättningen, F. med beaktande av att endast cirka 40 procent av arbetstagarna i unionen är sysselsatta inom tjänste- sektorn jämfört med 54 procent i USA, en skillnad som motsvarar 36 miljoner arbetstillfällen, och att sysselsättningspotentialen i denna sektor i EU därmed ännu inte utnyttjas fullt ut, G. med beaktande av att den implicita skattesatsen på arbete under det senaste årtiondet har stigit med cirka sex procentenheter till den aktuella nivån 43 procent och att det därför är en av medlemsstater- nas mest angelägna uppgifter att vidta åtgärder för att minska skattetrycket på arbete, utan att även- tyra den finansiella stabiliteten hos de statliga systemen för social trygghet, H. med beaktande av att moderniseringen av arbetsorganisationen, tillsammans med en reell reducering av arbetstiden, kan bidra till ökad produktivitet, konkurrenskraft och därmed också sysselsättning och förbättrade levnads- och arbetsvillkor, och att partnerskapsinitiativet för modernisering av arbetsorga- nisationen därför måste vidareutvecklas med stöd av en uttömmande analys av olika pågående försök med att reducera arbetstiden, I. med beaktande av man behöver vidta ytterligare och mer målinriktade initiativ för att personer med funktionshinder skall kunna finna och behålla arbeten på en öppen arbetsmarknad, bland annat genom att man särskilt prioriterar politik för hälsa- och säkerhet som syftar till att förhindra arbets- skador och yrkessjukdomar, J. med beaktande av att metoden att införliva jämställdhetsaspekter antogs i handlingsplattformen från kvinnokonferensen i Peking, där man uppmanade regeringar och andra aktörer att arbeta för en aktiv och synlig politik för att införliva jämställdhetsaspekterna i all politik och alla program K. medlemsstaternas åtaganden i jämställdhetsfrågan och införlivandet av jämställdhetsaspekter i politiken har inte omsatts i praktiken på ett tillfredsställande sätt och därför kvarstår oacceptabla skattemässiga, utbildningsbetingade, kulturella och sociala hinder som förhindrar kvinnors tillträde till arbetsmarkna- den och deras framsteg på den, L. med beaktande av att man behöver rikta särskild uppmärksamhet mot arbetstillfällenas kvalitet vad avser stabilitet och trygghet och att man därför på nationell nivå och Europanivå behöver ta fram både kvantitativa och kvalitativa kriterier, M. med beaktande av att man bör erinra om att det finns skillnader mellan de europeiska arbetsmarkna- derna och att vissa riktlinjer kan ha olika grad av relevans för olika medlemsstater, N. med beaktande av att kommissionen i sitt utkast till den gemensamma sysselsättningsrapporten kon- staterar att framsteg gjorts men också att åtskilliga brister förekommer när det gäller genomförandet av de sysselsättningspolitiska riktlinjerna på nationell nivå. Allmänna slutsatser om genomförandet av Luxemburgprocessen 1. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att de allmänna riktlinjerna för den eko- nomiska politiken och riktlinjerna för sysselsättningspolitiken blir mer samordnade vad avser innehåll, tids- mässiga aspekter (genom att de diskuteras och antas samtidigt) och förbindelser mellan rådets berörda kommittéer, förväntar sig att kommissionen och rådet lägger fram sina förslag om de sysselsättningspolitiska rikt- 2. linjerna efter att ha samordnat tidpunkten för detta med parlamentet, 3. anser att det skulle få stor positiv verkan om parlamentet deltar i utformningen av sysselsättnings- riktlinjerna och tillsammans med kommissionen övervakar genomförandet av de europeiska sysselsätt- ningsinitiativen i medlemsstaterna, 7. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 158/45 Torsdag 4 november 1999 4. konstaterar att utvärderingen av de sysselsättningspolitiska riktlinjerna kräver en stor administrativ insats, men anser att ettårsintervallen för kontrollerna måste bibehållas så att medlemsstaterna inte drar ner på sin sysselsättningsfrämjande verksamhet, 5. uppmanar rådet att oförändrat anta det förslag till rekommendationer om genomförandet av med- lemsstaternas sysselsättningspolitik som kommissionen har föreslagit och uppmanar medlemsstaterna att prioritera rekommendationerna inom ramen för sina nationella handlingsplaner. Slutsatser om samordningen av sysselsättningspolitik och ekonomisk politik understryker att förverkligandet av Ekonomiska och monetära unionen är ett kraftfullt redskap för att 6. höja ekonomins prestanda och skapa ett gott klimat för nya arbetstillfällen, 7. anser det nödvändigt att avsevärt förbättra möjligheterna till dialog mellan politikområdena och för- väntar sig en bättre samordning mellan aktörerna på både nationell nivå och EU-nivå inom sysselsättnings- och socialpolitiken, den ekonomiska politiken, finans-, miljö- och strukturpolitiken, 8. förväntar sig att Europaparlamentet erkänns fullständigt och görs mer delaktigt inom ramen för de befintliga institutionella förfarandena när den europeiska sysselsättningspakten skall utarbetas och genom- föras och att det skall delta fullständigt i den makroekonomiska dialogen (cid:1) eventuellt också genom ett interinstitutionellt avtal, Slutsatser om aktiva åtgärder för att skapa arbetsplatser 9. påpekar att det finns en skillnad mellan medlemsstaternas direkta och indirekta arbetsmarknadsfräm- jande åtgärder; förväntar sig att varje medlemsstat åstadkommer en bättre balans i sin sysselsättningspolitik, stöder kravet från utskottet för sysselsättning och socialfrågor att sysselsättningsinitiativen på regio- 10. nal och lokal nivå skall stödjas ekonomiskt, 11. påpekar att det ekonomiska och/eller skattemässiga stödet till företagen måste kontrolleras bättre så att det verkligen bidrar till att skapa sysselsättning i stället för att bidra till omstruktureringar och omloka- liseringar som åtföljs av uppsägningar; konstaterar att arbetsmarknadens parter bör delta i dessa kontroller som bör utföras på ett regelbundet och offentligt sätt, Slutsatser om riktlinjerna påpekar att åtgärderna för att uppfylla de sysselsättningspolitiska riktlinjerna måste komma alla 12. berörda till del, och också särskilda målgrupper, uppmanar medlemsstaterna att intensifiera arbetsmarknadsparternas medverkan i genomförandet av 13. de sysselsättningspolitiska riktlinjerna, 14. stöder bestämt förslaget om nya riktlinjer för informations- och kommunikationsteknik och konsta- terar vad avser dess genomförande att detta är ett tydligt exempel på att man måste stödja ökade offentliga och privata investeringar mer aktivt redan från början, 15. anser att tanken på livslångt lärande måste förstärkas i de sysselsättningspolitiska riktlinjerna och uppmanar kommissionen att utforma kontrollerbara minimimål för att möjliggöra att arbetskraft i olika åldersgrupper och av båda könen deltar i fortbildningsåtgärder, 16. uppmanar medlemsstaterna att bättre rikta in sina utbildningsystem på arbetsmarknadens krav, i synnerhet bör utbildning- och fortbildning i större omfattning vara inriktade på tjänstesektorn, som upp- visar en hög tillväxtpotential, 17. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla genomförbara alternativ till beskattning av arbete, vilket redan föreslagits i vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning och av Mario Montis arbetsgrupp om beskattning. C 158/46 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 7. 6. 2000 Torsdag 4 november 1999 Slutsatser om sysselsättningsstrategin och social trygghet anser att sambandet mellan sysselsättningen, kvaliteten i sysselsättningsskapandet och den sociala 18. tryggheten måste förstärkas inom ramen för Luxemburgstrategin, 19. kräver gemensamma sociala miniminormer inte bara i fråga om arbetsförhållanden utan även på andra områden av arbets- och sociallagstiftningen, t. ex. uppsägningsregler, integrering av funktionshind- rade i arbetslivet och arbetstagarnas rätt att konsulteras i ärenden som rör det egna företaget, 20. räknar även uppgifter om pensionsrättigheternas utveckling till miniminormerna för information, kräver att medlemsstaterna om pensionsåldern höjs till följd av en ändring i 21. lagstiftningen om socialförsäkringar för arbetslösa, för att undvika att vissa personer står utan arbete och utan pension, ger dessa personer företräde till program som syftar till att återinföra arbetslösa i arbetslivet. Slutsatser om lika möjligheter och integrering av jämställdhetsaspekter uppmanar rådet och medlemsstaterna att främja nationella resurser och stärka rättsliga och institu- 22. tionella ramverk för att integrera jämställdhetsaspekter i sysselsättningspolitiska åtgärder, uppmanar rådet och medlemsstaterna att sätta upp mål, baserade på genomsnittet i de tre mest 23. framgångsrika medlemsstaterna på området, för att mäta kvinnors deltagande i yrkesutbildningsprogram, uppmanar rådet och medlemsstaterna att ta fram referensnivåer och kriterier för genomförande och 24. utvärdering av integreringen av jämställdhetsaspekter i nationell arbetsmarknadspolitik, 25. uppmanar rådet och medlemsstaterna att skapa bidrag som stimulerar kvinnors inträde på arbets- marknaden, genom att öka tillgången till barnomsorg och bidrag till föräldrar, barnbidrag samt att ta hän- syn till utgifter för barnomsorg vid beräkning av inkomstprövade bidrag till familjer med låg inkomst. Slutsatser om utvärderingen 26. anser att införandet av konkreta kvantifierbara mål, också på EU-nivå på grundval av s. k. bench- marking, innebär en avgörande förbättring av de sysselsättningspolitiska riktlinjerna; förväntar sig därför fler målsättningar på gemenskapsnivå i samband med befintliga riktlinjer, förväntar sig av kommissionen och medlemsstaterna att målen formuleras på ett sådant sätt att de 27. också kan utvärderas, 28. upprepar, med hänsyn till de dokument kommissionen lagt fram, sitt krav på jämförbarhet mellan de nationella statistiska uppgifterna, så att det blir möjligt att göra en enhetlig bedömning och lämplig kontroll av att de sysselsättningspolitiska riktlinjerna tillämpas, uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att till början av 2000 göra sina statistiska system 29. jämförbara vad avser sysselsättningspolitiska faktorer, för att möjliggöra en enhetlig bedömning och ade- kvat kontroll av de sysselsättningspolitiska riktlinjerna, uppdrar åt sin talman att översända denna resolution till kommissionen, rådet, Ekonomiska och 30. sociala kommittén, Regionkommittén och de europeiska arbetsmarknadsparterna. * * *


title: Resolução legislativa do Parlamento Europeu sobre a posição comum do Conselho destinada à adopção de uma directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa à disponibilização aos consumidores de informações sobre a economia de combustível e as emissões de dióxido de carbono (CO2) aquando da comercialização de automóveis de passageiros novos (5617/2/1999 - C5-0037/1999 - 1998/0272(COD))

eurovoc_concepts:
access to information
combustion gases
consumer information
energy saving
marketing
motor car
non-polluting vehicle
pollution control measures

text: 7. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 158/33 2. Informação sobre a economia de combustível dos automóveis de passageiros novos ***II Quinta-feira, 4 de Novembro de 1999 A5-0040/1999 Resolução legislativa do Parlamento Europeu sobre a posição comum do Conselho destinada à adopção de uma directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa à disponibilização aos consumidores de informações sobre a economia de combustível e as emissões de dióxido de car- bono (CO2) aquando da comercialização de automóveis de passageiros novos (5617/2/1999 2 C5-0037/1999 2 1998/0272(COD)) (Processo de co-decisão: segunda leitura) O Parlamento Europeu, (cid:20) Tendo em conta a posição comum do Conselho (5617/2/1999 (cid:20) C5-0037/1999) (1), (cid:20) Tendo em conta o seu parecer em primeira leitura (2) sobre a proposta da Comissão ao Parlamento e ao Conselho (COM(1998) 489) (3), (cid:20) Tendo em conta a proposta alterada da Comissão (COM(1999) 66) (4) (cid:20) Tendo em conta o no 2 do artigo 251o do Tratado CE, (cid:20) Tendo em conta o artigo 78o do seu Regimento, (cid:20) Tendo em conta a recomendação para segunda leitura da Comissão do Meio Ambiente, da Saúde Pública e da Política do Consumidor (A5-0040/1999), 1. 2. Aprova a posição comum; Verifica que o presente acto é adoptado em conformidade com a posição comum; Encarrega a sua Presidente de assinar o referido acto, conjuntamente com o Presidente do Conselho, 3. nos termos do no 1 do artigo 254o do Tratado CE; Encarrega o seu Secretário-Geral de assinar o acto em causa pelo que respeita ao âmbito das suas 4. competências e de, em concordância com o Secretário-Geral do Conselho, proceder à respectiva publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias; 5. (1) (2) (3) (4) Encarrega a sua Presidente de transmitir a posição do Parlamento ao Conselho e à Comissão. JO C 123 de 4. 5. 1999, p. 1. JO C 98 de 9. 4. 1999, p. 198. JO C 305 de 3. 10. 1998, p. 2. JO C 83 de 25. 3. 1999, p. 1. 3. Acordo de Cooperação Científica e Tecnológica CE-China * A5-0049/1999 Resolução legislativa do Parlamento Europeu relativa a uma proposta de decisão do Conselho refe- rente à celebração de um Acordo de Cooperação Científica e Tecnológica entre a Comunidade Europeia e a República Popular da China (COM(1999) 287 2 C5-0038/1999 2 1999/0123(CNS)) (Processo de consulta) O Parlamento Europeu, (cid:20) Tendo em conta a proposta de decisão do Conselho (COM(1999) 287 (cid:20) 1999/0123(CNS)), (cid:20) Tendo em conta o artigo 170o e a primeira frase do primeiro parágrafo do no 2 do artigo 300o do Tratado CE,


title: Voorstel voor een BESCHIKKING VAN HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD tot vaststelling van een meerjarenprogramma ter bervordering van duurzame energiebronnen in de gemeenschap (ALTENER) (1998- 2002)

eurovoc_concepts:
environmental protection
greenhouse gas
renewable energy

text: C 56 E/24 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 29. 2. 2000 Voorstel voor een beschikking van het Europees Parlement en de Raad tot vaststelling van een meerjarenprogramma ter bevordering van duurzame energiebronnen in de Gemeenschap (Altener) (1998-2002) Houdende wijziging van het voorstel van de Commissie overeenkomstig artikel 250, lid 2, van het EG-Verdrag (2000/C 56 E/08) (Voor de EER relevante tekst) COM(1999) 560 def. (cid:151) 97/0370(COD) (Door de Commissie ingediend op 5 november 1999) HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, inzonderheid artikel 175, lid 1, Gezien het voorstel van de Commissie, Gezien het advies van het Economisch en Sociaal ComitØ (1), Gezien het advies van het ComitØ van de Regio’s (2), Overeenkomstig de procedure van artikel 251 van het Ver- drag (3), Overwegende hetgeen volgt: (1) Artikel 174 van het Verdrag bepaalt dat het optreden van de Gemeenschap onder meer als doelstelling heeft een behoedzaam en rationeel gebruik van natuurlijke hulp- bronnen te verzekeren. (2) Ingevolge artikel 152 van het Verdrag vormen de eisen inzake gezondheidsbescherming een bestanddeel van het Gemeenschapsbeleid op andere gebieden; het in deze be- schikking vervatte Altener-programma draagt tot de be- scherming van de gezondheid bij. (3) In zijn bijeenkomst van 29 oktober 1990 heeft de Raad als doel vastgesteld tegen het jaar 2000 de totale CO2-emissies in de Gemeenschap in haar geheel op het niveau van 1990 te stabiliseren. (4) Het protocol van Kyoto bij het Raamverdrag van de Ver- enigde Naties inzake klimaatverandering bevat verdere verplichtingen voor de Gemeenschap en haar lidstaten om de uitstoot van broeikasgassen te verminderen met inbegrip van de toezegging van de Gemeenschap de uit- stoot van broeikasgassen in de periode 2008-2012 met 8 % te beperken ten opzichte van het emissieniveau van 1990. (5) Bij Beschikking 93/389/EEG van de Raad (4) is een bewa- kingssysteem voor de uitstoot van CO2 en andere broei- kasgassen in de Gemeenschap ingesteld. (6) De door het energieverbruik veroorzaakte CO2-uitstoot in de Gemeenschap bij een normale economische groei van 1995 tot 2000 zal waarschijnlijk met omstreeks 3 % toe- (1) PB C 214 van 10. 7. 1998, blz. 44. (2) PB C 315 van 13. 10. 1998, blz. 1. (3) Advies van het Europees Parlement van 11 maart 1999 (PB C 175 van 21. 6. 1999, blz. 262), Gemeenschappelijk standpunt van de Raad van 28 juni 1999 (PB C 243 van 27. 8. 1999, blz. 47) en Besluit van het Europees Parlement van (nog niet verschenen in het Publi- catieblad). (4) PB L 167 van 9. 7. 1993, blz. 31. in het licht van de genoemde toezegging van nemen; Kyoto is het noodzakelijk aanvullende maatregelen te ne- men; werkelijk doeltreffende maatregelen houden een veel intensiever gebruik van de hernieuwbare energiebronnen en energie-efficiºntie in. (7) In zijn zitting van 25 en 26 juni 1996 heeft de Raad vastgesteld, dat het tweede evaluatierapport van de inter- gouvernementele werkgroep klimaatverandering (SAR in het kader van de onderhandelingen voor een IPCC) protocol overeenkomstig het mandaat van Berlijn conclu- deert, dat alles erop wijst dat er een duidelijke menselijke invloed op de wereldwijde klimaatverandering bestaat, en heeft de noodzaak beklemtoond van een dringend han- delen op een zo ruim mogelijke grondslag; de Raad heeft er voorts kennis van genomen dat belangrijke (cid:132)no-regret- opties(cid:148) open staan en heeft aan de Commissie gevraagd te bepalen welke maatregelen door de Gemeenschap moeten worden genomen. (8) De Commissie heeft in het Groenboek van 11 januari 1995 en het Witboek van 13 december 1995 het Euro- pees Parlement en de Raad haar standpunt te kennen gegeven over de toekomst van het energiebeleid in de Gemeenschap en over de rol die duurzame energiebron- nen moeten vervullen. (9) Het Europees Parlement roept in zijn resolutie van 4 juli 1996 over een actieprogramma van de Gemeenschap op het gebied van duurzame energie (5) de Commissie op een actieplan van de Gemeenschap ter bevordering van duur- zame energiebronnen ten uitvoer te brengen. (10) Het Europees Parlement verzoekt de Commissie in zijn resolutie van 14 november 1996 (6) over het Witboek getiteld (cid:132)Een energiebeleid voor de Europese Unie(cid:148) een financieel steunprogramma in te voeren ter bevordering van hernieuwbare energiebronnen. (11) De Commissie heeft met het Groenboek van 20 november 1996 en het Witboek van 26 november 1997, getiteld (cid:132)Energie voor de toekomst: hernieuwbare energiebron- nen(cid:148), de aanzet gegeven tot een proces van ontwikkeling en verdere uitvoering van een gemeenschapsstrategie en een actieplan voor duurzame energiebronnen; deze wor- den samen met een aanloopcampagne in haar Witboek uiteengezet. (5) PB C 211 van 22. 7. 1996, blz. 27. (6) PB C 362 van 2. 12. 1996, blz. 279. 29. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 56 E/25 (12) Het Europees Parlement dringt in zijn resolutie van 15 mei 1997 (1) over het Groenboek (cid:132)Energie voor de toe- komst: hernieuwbare energiebronnen(cid:148) bij de Commissie aan op spoedige goedkeuring van een uitgebreider Alte- ner-II-programma; in dezelfde resolutie het Europees Par- lement wordt ook verzocht om aandacht te besteden aan de co(cid:246)rdinatie van beleidsmaatregelen en initiatieven in- zake energiebronnen en energie-efficiºntie om indien mo- gelijk de eventuele bestaande synergie te benutten en dub- bel werk te voorkomen; en het acht in zijn resolutie van 18 juni 1998 (2) over de mededeling van de Commissie (cid:132)Energie voor de toekomst: duurzame energiebronnen- Witboek voor een communautaire strategie en een actie- plan(cid:148) een substantiºle verhoging van de kredieten voor het Altener-programma in het kaderprogramma voor energie noodzakelijk. (13) Artikel 8 van Richtlijn 96/92/EG van het Europees Parle- ment en de Raad van 19 december 1996 betreffende ge- meenschappelijke regels voor de interne markt voor elek- triciteit (3) biedt de lidstaten de mogelijkheid, de markt- penetratie van elektriciteit uit duurzame energiebronnen te bevorderen door daaraan voorrang te geven. (14) De Gemeenschap ontwikkelt en vervolgt overeenkomstig artikel 158 van het Verdrag haar optreden gericht op de versterking van de economische en sociale samenhang en stelt zich in het bijzonder ten doel de verschillen tussen de ontwikkelings-niveaus van de onderscheiden regio’s en de achterstand van de minst begunstigde regio’s te verkleinen; de energiesector valt onder meer onder dit optreden. (15) De Raad heeft bij Beschikking 93/500/EEG (4) en Beschik- king 98/352/EG (5) een communautair programma vast- gesteld inzake de bevordering van hernieuwbare energie- bronnen (Altener), dat tot doel heeft de CO2-uitstoot te beperken door het marktaandeel van duurzame energie- bronnen en de bijdrage daarvan tot de totale productie van primaire energie in de Gemeenschap te verhogen. (16) De Gemeenschap heeft erkend dat het Altener-programma een belangrijk onderdeel vormt van de Gemeenschapsstra- tegie tot beperking van de CO2-uitstoot. (17) Daarom moet binnen het bij Beschikking van de Raad 1999/21/EG, Euratom vastgestelde meerjarenkaderpro- gramma voor acties in de energiesector (1998-2002) (6) een specifiek programma worden opgezet voor de bevor- dering van duurzame energiebronnen; dit specifieke pro- gramma moet in de plaats komen van het thans voor dit doel gehanteerde instrument. (1) PB C 167 van 2. 6. 1997, blz. 160. (2) PB C 210 van 6. 7. 1998, blz. 215. (3) PB L 27 van 30. 1. 1997, blz. 20. (4) PB L 235 van 18. 9. 1993, blz. 41. (5) PB L 159 van 3. 6. 1998, blz. 53. (6) PB L 7 van 13. 1. 1999, blz. 16. ontwikkeling (18) Ter uitvoering van Besluit nr. 182/1999/EG van het Euro- pees Parlement en de Raad van 22 december 1998 be- treffende het vijfde kaderprogramma van de Europese Ge- meenschap voor activiteiten op het gebied van onderzoek, technologische demonstratie (1998-2002) (7), in de beschikking van de Raad van 25 januari 1999 tot vaststelling van een specifiek programma voor onderzoek, technologische ontwikkeling en demon- stratie op het gebied van (cid:132)energie, milieu en duurzame ontwikkeling(cid:148) (1998-2002) (8) wordt bijzondere aandacht besteed aan efficiºnte en duurzame-energietechnologieºn; het Altener-programma is een instrument dat een aanvul- ling op dat programma vormt. en (19) Het Altener-programma doet niets af aan de nationale projecten of systemen ter bevordering van duurzame ener- giebronnen; het is de bedoeling een communautair aspect toe te voegen dat een toegevoegde waarde oplevert. (20) Duurzame energiebronnen vertegenwoordigen een belang- rijke energiebron voor de Europese Unie, met een aan- zienlijk commercieel potentieel; de ontwikkeling daarvan zou derhalve gepaard moeten gaan met een speciale stra- tegie en gerichte maatregelen om die energiebronnen kan- sen te geven en concurrerend te maken en aldus een gunstig klimaat te scheppen voor investeringen. (21) De ruimere toepassing van duurzame energiebronnen zo- wel op het milieu als op de continu(cid:239)teit van de energie- voorziening zal een positieve uitwerking hebben, het zal door de vrije en grootschalige ontwikkeling van duurzame energiebronnen mogelijk worden hun economisch en werkgelegenheidspotentieel ten volle te benutten; een hoog niveau van internationale samenwerking is wenselijk om de beste resultaten te verkrijgen. (22) Een versterkt Altener-programma vormt een wezenlijk in- strument voor de ontwikkeling van het potentieel van duurzame energiebronnen moeten een redelijk aandeel in de Europese interne ener- giemarkt voor hun rekening nemen. energiebronnen; duurzame (23) De Commissie dient ter waarborging van een behoorlijke uitvoering van de communautaire strategie en het com- munautaire actieplan tot 2010 voor hernieuwbare energie- bronnen, aandacht te besteden aan passende mechanismen voor de follow-up en de evaluatie van de acties. (24) De gerichte acties, bedoeld in artikel 2, lid 1, onder d), van een beschikking, hebben ten doel investeringen in nieuwe ge(cid:239)nstalleerde capaciteit voor energieproductie uit duur- zame bronnen te vergemakkelijken en te versnellen door het verlenen van financiºle steun, met name aan het mid- den- en kleinbedrijf (MKB), teneinde de perifere en dienst- (7) PB L 26 van 1. 2. 1999, blz. 1. (8) PB L 64 van 12. 3. 1999, blz. 58. C 56 E/26 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 29. 2. 2000 verleningskosten van projecten op het gebied van duur- zame energie te verlagen en zodoende de bestaande niet- technische hinderpalen uit de weg te ruimen; die acties bevorderen onder meer de toegang tot gespecialiseerde bijstand, de analyse van marktvooruitzichten, de keuze van de locatie van projecten, het aanvragen van bouw- en exploitatievergunningen, de initiatieven van het MKB op het gebied van investeringen in duurzame energiebron- nen, de opstelling van financieringsplannen, de voorberei- ding van aanbestedingen, de opleiding van het exploitatie- personeel en de ingebruikneming van installaties. (30) In deze beschikking is een financieel kader vastgelegd dat het voornaamste referentiepunt in de zin van punt 1 van de verklaring van het Europees Parlement, de Raad en de Commissie van 6 maart 1995 (2) vormt voor de begro- tingsautoriteit in het kader van de jaarlijkse begrotings- procedure; er moet rekening mee worden gehouden dat tijdens de looptijd van het programma nieuwe financiºle vooruitzichten worden bepaald. (31) Deze beschikking komt in de plaats van Beschikking 98/352/EG die moet worden ingetrokken, (25) Die gerichte acties hebben betrekking op projecten op het gebied van biomassa, waaronder energiegewassen, brand- hout, afval van bosbouw en landbouw, niet recycleerbaar stadsafval, vloeibare biobrandstoffen en biogas, alsmede thermische en fotovolta(cid:239)sche zonne-energiesystemen, pas- sieve en actieve zonne-energiesystemen in gebouwen, kleinschalige (< 10 MW) waterkrachtprojecten, golfener- gie, windenergie en geothermische energie. (26) De ontwikkeling van duurzame energiebronnen kan bij- dragen tot de vorming van een concurrerend energiesys- teem voor geheel Europa en tot het ontwikkelen van een Europese sector van duurzame energiebronnen, waarmee grote kansen ontstaan voor de export van technologie en voor investeringen in derde landen, met deelneming van de Gemeenschap in het kader van samenswerkingspro- grammas. (27) Het is politiek en economisch wenselijk het programma open te stellen voor de geassocieerde landen van Midden- en Oost-Europa, overeenkomstig de conclusies van de Eu- ropese Raad van Kopenhagen van 21-22 juni 1993 zoals bevestigd in daaropvolgende Europese Raden, en zoals in mei 1994 uiteengezet in de mededeling van de Commissie daaromtrent; het programma moet ook open staan voor Cyprus. (28) Daar de maatregelen, nodig voor het uitwerken van deze akte, beleidsmaatregelen zijn in de zin van artikel 2 van de Beschikking van de Raad 1999/468/EG van 28 juni 1999, bepalende de procedures voor het uitoefenen van de macht toegekend aan de Commissie (1), zullen deze maat- regelen worden aangenomen volgens de beleidsprocedures voorzien in artikel 4 van genoemde Beschikking. (29) De Commissie zal, om te waarborgen dat de communau- taire steun efficiºnt wordt gebruikt en overlappingen wor- den voorkomen, erop toezien dat projecten vooraf grondig worden beoordeeld en de voortgang en het resultaat van de gesteunde projecten stelselmatig worden getoetst en geºvalueerd. HEBBEN DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Artikel 1 1. Voor de periode 1998-2002 wordt door de Gemeenschap binnen het bestek van het meerjarenkaderprogramma voor ac- ties in de energiesector een specifiek programma uitgevoerd ter bevordering van duurzame energiebronnen en ter ondersteu- ning van de uitvoering van een strategie en actieplan van de Gemeenschap voor duurzame energiebronnen tot het jaar 2010 (Altener) hierna (cid:132)programma(cid:148) genoemd. Naast de prioritaire doelstellingen, van artikel 1, lid 2, van Beschikking 1999/21/EG, Euratom, omvat dit programma de volgende doelstellingen: a) bijdragen tot het scheppen van de noodzakelijke voorwaar- den voor de uitvoering van de communautaire strategie en het communautaire actieplan en voor de bevordering van de aanloopscampagne zoals wordt voorgesteld in het Witboek van de Commissie van 26 november 1997 over (cid:132)Energie voor de toekomst: hernieuwbare energiebronnen(cid:148), in het bijzonder de juridische, sociaal-economische en administra- tieve voorwaarden met nieuwe marktinstrumenten en me- canismen inbegrepen; b) aanmoedigen van particuliere en overheidsinvesteringen in de productie en het gebruik van energie uit duurzame bron- nen. Deze twee specifieke doelstellingen dragen bij tot de verwezen- lijking van de volgende algemene doelstellingen (cid:151) die de doel- stellingen van de lidstaten aanvullen (cid:151) en prioriteiten van de Gemeenschap: beperking van de CO2-uitstoot, verhoging van het aandeel van duurzame energiebronnen om de indicatieve doelstelling van 12 % van het bruto interne energieverbruik in de Gemeenschap in 2010 te halen, vermindering van de afhan- kelijkheid van ingevoerde energie, continu(cid:239)teit van de energie- voorziening, bevordering van de werkgelegenheid, economische ontwikkeling, economische en sociale samenhang en regionale en lokale ontwikkeling, waaronder de versterking van het eco- nomisch potentieel van afgelegen en perifere gebieden. (1) PB L 184 van 17. 7. 1999, blz. 23. (2) PB C 102 van 4. 4. 1996, blz. 4. 29. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 56 E/27 Uit hoofde van het Altener-programma verleent de Ge- 2. meenschap financiºle steun voor acties die aan de doelstellin- gen van lid 1, onder a) en b), voldoen. Het financiºle kader voor de uitvoering van dit pro- 3. gramma bedraagt 81,1 miljoen EUR. Van dit bedrag is 29,6 miljoen EUR bestemd voor de periode 1998-1999. d) gerichte acties om de marktpenetratie van duurzame ener- giebronnen te bevorderen en de bijbehorende technische kennis gemakkelijker ingang te doen vinden, teneinde de overgang van demonstratie naar commerciºle exploitatie te versoepelen, en om investeringen aan te moedigen door het verlenen van bijstand en advies bij de voorbereiding en indiening van projecten en de uitvoering ervan; Het financiºle kader voor de periode 2000-2002 bedraagt 51,5 miljoen EUR en zal worden herzien indien het niet strookt met de financiºle vooruitzichten voor die periode. De jaarlijkse kredieten worden binnen de grenzen van de fi- nanciºle vooruitzichten door de begrotingsautoriteit goedge- keurd. Artikel 2 De volgende acties en maatregelen op het gebied van duurzame energiebronnen worden uit hoofde van het programma gefi- nancierd: a) studies en andere acties met het oog op de uitvoering en aanvulling van andere maatregelen van de Gemeenschap en de lidstaten ter ontwikkeling van het potentieel van duur- zame energiebronnen. Het betreft in het bijzonder de uit- werking van sectoriºle en marktstrategieºn, de ontwikkeling van normen en certificering, de vergemakkelijking van ge- groepeerde aankopen, vergelijkende, op projecten geba- seerde analyses van de milieueffecten en de evolutie van kosten en baten op lange termijn van het gebruik van tra- ditionele energievormen en energie uit duurzame bronnen, de analyse van de juridische, sociaal-economische en admi- nistratieve voorwaarden, met inbegrip van de analyse van de mogelijke toepassing van economische maatregelen, en/of fiscale stimuli die meer bevorderlijk zijn voor de marktpene- tratie van duurzame energie, de opstelling van een passende wetgeving ter bevordering van een gunstig investeringskli- maat, en betere methoden ter evaluatie van de kosten en baten die niet tot uiting komen in de marktprijzen; b) proefprojecten van communautair belang die tot doel heb- ben structuren en instrumenten ter ontwikkeling van duur- zame energiebronnen tot stand te brengen of uit te breiden op het gebied van: (cid:151) lokale en regionale planning, (cid:151) hulpmiddelen voor planning, ontwerp en beoordeling, (cid:151) nieuwe financiºle producten en marktinstrumenten; c) maatregelen met het oog op de ontwikkeling van de struc- turen voor informatie, onderwijs en opleiding; maatregelen ter aanmoediging van de uitwisseling van ervaring en ken- nis, met het oog op een betere co(cid:246)rdinatie tussen internati- onale, communautaire, nationale, regionale en lokale activi- teiten; instelling van een gecentraliseerd systeem voor het verzamelen, prioriteren en verspreiden van informatie be- treffende duurzame energiebronnen; e) controle- en evaluatieacties met het oog op: (cid:151) de controle van de uitvoering van de strategie en het actieplan van de Gemeenschap tot ontwikkeling van duurzame energiebronnen; (cid:151) de ondersteuning van bij de uitvoering van het actieplan genomen initiatieven, in het bijzonder ter bevordering van een betere co(cid:246)rdinatie van en een sterkere synergie tussen de acties, met inbegrip van alle door de Gemeen- schap gefinancierde activiteiten, en die welke door an- dere financieringsinstellingen, zoals de Europese Investe- ringsbank, gefinancierd worden; (cid:151) de controle van de door de Gemeenschap geboekte voor- uitgang en de beschouwingen over de in de lidstaten gemaakte vorderingen inzake de ontwikkeling van duur- zame energiebronnen; (cid:151) de beoordeling van het effect en de rentabiliteit van de acties en maatregelen uit hoofde van dit programma. Bij deze beoordeling worden tevens sociale en milieuaspec- ten in aanmerking genomen, met inbegrip van de ge- volgen voor de werkgelegenheid. Artikel 3 1. De Gemeenschap draagt alle kosten in verband met de in artikel 2, onder a), c), en e), bedoelde acties en maatregelen. Wanneer een andere instantie dan de Commissie maatregelen als bedoeld onder punt c) voorstelt, beloopt de financiºle bij- drage van de Gemeenschap maximaal 50 % van de totale kos- ten van de maatregel; het resterende deel van de kosten kan met openbare of particuliere middelen dan wel met een com- binatie van beide bestreden worden. 2. De financiºle bijdrage uit hoofde van dit programma aan de in artikel 2, onder b), bedoelde acties en maatregelen be- loopt maximaal 50 % van de totale kosten; het resterende deel van de kosten kan met openbare of particuliere middelen dan wel uit een combinatie van beide vergoed worden. 3. De financiºle bijdrage uit hoofde van dit programma aan de in artikel 2, onder d), bedoelde acties en maatregelen wordt voor elke gerichte actie jaarlijks vastgesteld overeenkomstig artikel 4, lid 2. C 56 E/28 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 29. 2. 2000 Artikel 4 De Commissie is belast met de financiºle aspecten van de 1. uitvoering en de toepassing van het programma. De Commissie ziet er tevens op toe dat de acties uit hoofde van dit programma worden onderworpen aan een beoordeling vooraf, controle, en een eindevaluatie waarbij na de voltooiing van het project wordt beoordeeld welk effect het heeft gehad, in hoeverre het is uitgevoerd en of de oorspronkelijke doel- stellingen zijn gehaald. De Commissie zorgt ervoor dat de geselecteerde begunstigden minstens om de zes maanden of, voor projecten met een loop- tijd van minder dan ØØn jaar, na de helft van de looptijd, en in ieder geval na voltooiing van een project verslag uitbrengen aan de Commissie. De Commissie houdt het comitØ van artikel 5 op de hoogte van de ontwikkeling van de projecten. 2. De voorwaarden en richtsnoeren voor de ondersteuning van de in artikel 2 bedoelde acties en maatregelen worden jaarlijks vastgesteld, gelet op: a) de prioriteiten van de Gemeenschap en de lidstaten, vermeld in hun programma’s ter bevordering van duurzame energie- bronnen; b) de criteria voor kosteneffectiviteit en ontwikkelingspotentieel van duurzame energiebronnen en het effect ervan op de werkgelegenheid en het milieu, in het bijzonder wat de vermindering van de CO2-uitstoot betreft; c) wat de in artikel 2, onder d), bedoelde acties betreft, de relatieve kosten van de bijstand, de commerciºle haalbaar- heid op lange termijn, de verwachte nieuwe productiecapa- citeit en de omvang van transregionale en/of transnationale voordelen; d) de beginselen van artikel 87 van het Verdrag en de toepas- selijke communautaire richtsnoeren inzake staatssteun voor milieubescherming. Het comitØ van artikel 5 staat de Commissie bij de vaststelling van deze voorwaarden en richtsnoeren bij. Artikel 5 In het geval waar naar de huidige paragraaf gerefereerd 2. wordt, zal de beleidsprocedure voorzien in artikel 4 van de Beschikking 1999/468/EG van toepassing zijn [zonder vooroor- deel van wat is voorzien in artikel 8 van deze zelfde Beschik- king]. 3. De periode voorzien in artikel 4, paragraaf 3 van de Beschikking 1999/468/EG is vastgesteld op niet meer dan drie maanden. Artikel 6 De bestudering en de interne en externe evaluatie van de uit- voering van dit programma geschieden in overeenstemming met artikel 5 van Beschikking 1999/21/EG, Euratom. Artikel 7 Het programma staat open voor deelname van de geassocieerde landen van Midden- en Oost-Europa, overeenkomstig de voor- waarden, met inbegrip van de financiºle regelingen, die in de aanvullende protocollen bij de associatieovereenkomsten of in de associatieovereenkomsten zelf voor deelname aan com- munautaire programma’s zijn vastgesteld. Het programma staat tevens open voor deelname van Cyprus op basis van aanvullende kredieten volgens dezelfde regels als die welke van toepassing zijn voor de EVA/EER-landen, over- eenkomstig de met Cyprus overeen te komen procedures. Artikel 8 Deze beschikking treedt in werking op de twintigste dag, vol- gende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 9 Beschikking 98/352/EG van de Raad wordt ingetrokken. 1. Voor de uitvoering van het programma wordt de Com- missie bijgestaan door het comitØ van artikel 4 van Beschikking 1999/21/EG, Euratom van de Raad. Artikel 10 Deze beschikking is gericht tot de lidstaten


title: Resolución legislativa la posición común del Consejo con vistas a la adopción de la directiva del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a la información sobre el consumo de combustible y sobre las emisiones de CO2 facilitada al consumidor al comercializar turismos nuevos (5617/2/1999 - C5-0037/1999 - 1998/0272(COD))

text: 7. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 158/33 2. Información sobre el consumo de combustible de turismos nuevos ***II Jueves, 4 de noviembre de 1999 A5-0040/1999 Resolución legislativa la posición común del Consejo con vistas a la adopción de la directiva del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a la información sobre el consumo de combustible y sobre las emisiones de CO2 facilitada al consumidor al comercializar turismos nuevos (5617/2/1999 , C5-0037/1999 , 1998/0272(COD)) (Procedimiento de codecisión: segunda lectura) El Parlamento Europeo, (cid:20) Vista la posición común del Consejo 5617/2/1999 (cid:20) C5-0037/1999) (1), (cid:20) Vista su posición en primera lectura (2) sobre la propuesta de la Comisión al Parlamento Europeo y al Consejo (COM(1998)0489) (3), (cid:20) Vista la propuesta modificada de la Comisión (COM(1999) 66) (4), (cid:20) Visto el apartado 2 del artículo 251 del Tratado CE, (cid:20) Visto el artículo 78 de su Reglamento, (cid:20) Vista la recomendación para la segunda lectura de la Comisión de Medio Ambiente, Salud Pública y Política del Consumidor (A5-0040/1999), 1. 2. Aprueba la posición común; Constata que el acto ha sido aprobado con arreglo a la posición común; Encarga a su Presidenta que firme el acto, conjuntamente con el Presidente del Consejo, de confor- 3. midad con el apartado 1 del artículo 254 del Tratado CE; 4. Encarga a su Secretario General que firme el acto, en lo que atañe a sus competencias, y que proceda, de acuerdo con el Secretario General del Consejo, a su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas; 5. Encarga a su Presidenta que transmita la posición del Parlamento al Consejo y a la Comisión. (1) DO C 123 de 4. 5. 1999, p. 1. (2) DO C 98 de 9. 4. 1999, p. 252. (3) DO C 305 de 3. 10. 1998, p. 2. (4) DO C 83 de 25. 3. 1999, p. 1. 3. Acuerdo de cooperación científica y técnica CE/China * A5-0049/1999 Resolución legislativa del Parlamento Europeo sobre la propuesta de decisión del Consejo por la que se celebra el Acuerdo entre la Comunidad Europea y la República Popular de China (COM(1999)0287 , C5-0038/1999 , 1999/0123(CNS)) (Procedimiento de consulta) El Parlamento Europeo, (cid:20) Vista la propuesta de decisión del Consejo (COM(1999)0287 (cid:20) 1999/0123(CNS)), (cid:20) Vistos el artículo 170 y la primera frase del primer párrafo del apartado 2 del artículo 300 del Tra- tado CE,


title: PREGUNTA ESCRITA E-1934/99 de Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) a la Comisión. Aplicación del programa operativo Lucha contra la exclusión social del Marco Comunitario de Apoyo para Grecia.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
Greece
marginalisation
operational programme

text: 18. 7. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 203 E/91 (2000/C 203 E/114) PREGUNTA ESCRITA E-1934/99 de Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (4 de noviembre de 1999) Asunto: Aplicaci(cid:243)n del programa operativo «Lucha contra la exclusi(cid:243)n social» del Marco Comunitario de Apoyo para Grecia De la respuesta de la Comisi(cid:243)n a una pregunta anterior (1), se desprende que la aplicaci(cid:243)n del programa operativo «Lucha contra la exclusi(cid:243)n social» del Marco Comunitario de Apoyo para Grecia registra problemas y que el desembolso de los fondos previstos es lento. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n cuÆl es el (cid:237)ndice actual de utilizaci(cid:243)n de los crØditos asignados, si los problemas registrados en la aplicaci(cid:243)n de dicho programa se han superado y, de no ser Øste el caso, a quØ se deben los considerables retrasos existentes? (1) P-3427/97, DO C 134 de 30. 4. 1998, p. 163. Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de diciembre de 1999) El (cid:237)ndice de utilizaci(cid:243)n correspondiente al per(cid:237)odo 1994-1998 por lo que respecta al programa operativo «Lucha contra la exclusi(cid:243)n social» (Marco Comunitario de Apoyo para Grecia correspondiente al per(cid:237)odo 1994-1999) es del 34 % en tØrminos de gastos efectuados. Segœn la informaci(cid:243)n facilitada por las autoridades griegas, a finales de junio de 1999 se hab(cid:237)an comprometido aproximadamente el 64 % de los crØditos del programa, y se estima que se utilizarÆ la totalidad de los crØditos dentro de los plazos establecidos en las disposiciones de ejecuci(cid:243)n financiera en vigor. Se ha producido un progreso significativo en la ejecuci(cid:243)n del programa con respecto al per(cid:237)odo 1994- 1997. Se ha restablecido la agencia nacional de homologaci(cid:243)n y actualmente su funcionamiento es satisfactorio. TambiØn se han producido mejoras en el control del programa. Sin embargo, son necesarias acciones complementarias, tambiØn dentro del tercer Marco Comunitario de Apoyo para Grecia, a fin de crear estructuras adecuadas de aplicaci(cid:243)n (o de incrementar dichas estructuras), en particular mecanismos del mercado de trabajo y estructuras de apoyo. (2000/C 203 E/115) PREGUNTA ESCRITA E-1936/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) al Consejo (4 de noviembre de 1999) Asunto: IVA reducido para el sector de la restauraci(cid:243)n En el Consejo informal ECOFIN de septiembre de 1999, los ministros de los Estados miembros examinaron la lista de servicios que podrÆn acogerse a un rØgimen de IVA reducido. En dicha lista, que entrarÆ en vigor a partir del 1 de enero de 2000, figuran propuestas para incluir los servicios de restauraci(cid:243)n que, sin embargo, no han conseguido una aprobaci(cid:243)n general. Dado que la restauraci(cid:243)n constituye un importante sector de actividad para aquellos pa(cid:237)ses que cuentan con un turismo desarrollado, ¿puede indicar el Consejo si piensa incluir el sector de la restauraci(cid:243)n en la lista de servicios a los que podrÆ aplicarse un IVA reducido y, de no ser as(cid:237), en quØ motivos se basa para ello? Respuesta (24 de enero de 2000) El Consejo recuerda a Su Seæor(cid:237)a que cuando se adopt(cid:243) la Directiva relativa a la posibilidad de aplicar con carÆcter experimental un tipo del IVA reducido a los servicios de gran intensidad de mano de obra, el Consejo tom(cid:243) nota de una declaraci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n por la que Østa se compromet(cid:237)a a examinar desde un punto de vista constructivo una solicitud de Portugal de que se aplicara un tipo reducido del IVA a los servicios de restauraci(cid:243)n


title: Verordening (EG) nr. 2354/1999 van de Commissie van 4 november 1999 tot vaststelling van de specifieke wisselkoers voor de vergoeding van de opslagkosten in de suikersector voor de maand oktober 1999

eurovoc_concepts:
exchange rate
redemption
storage cost
sugar

text: 5. 11. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 282/7 VERORDENING (EG) Nr. 2354/1999 VAN DE COMMISSIE van 4 november 1999 tot vaststelling van de specifieke wisselkoers voor de vergoeding van de opslagkosten in de suikersector voor de maand oktober 1999 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 2038/1999 van de Raad van 13 september 1999 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector suiker (1), Gelet op Verordening (EG) nr. 2799/98 van de Raad van 15 december 1998 tot vaststelling van het agromonetaire stelsel voor de euro (2), (2) Gelet op Verordening (EEG) nr. 1713/93 van de Commissie van 30 juni 1993 tot vaststelling van bĳzondere voorschriften voor de toepassing van de landbouwomrekeningskoers in de suikersector (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1642/1999 (4), en met name op artikel 1, lid 3, Overwegende hetgeen volgt: (1) artikel 1, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 1713/93 bepaalt dat de in artikel 8 van Verordening (EG) nr. 2038/1999 bedoelde vergoeding van de opslagkosten in nationale valuta wordt omgerekend aan de hand van een specifieke landbouwomrekeningskoers die gelĳk is aan het pro rata temporis berekende gemiddelde van de landbouwomrekeningskoersen in de maand van opslag; deze specifieke landbouwomrekeningskoers moet elke maand voor de voorafgaande maand worden vastgesteld; evenwel, in verband met de invoering van het agromo- netaire stelsel voor de euro per 1 januari 1999, voor de met ingang van die datum geldende vergoedingen dient de specifieke wisselkoers alleen te worden vastgesteld voor de omrekening tussen de euro en de nationale valuta's van de lidstaten die de eenheidsmunt niet hebben aangenomen; de specifieke wisselkoers voor de omrekening van de vergoeding van de opslagkosten in nationale valuta wordt op grond van bovengenoemde bepalingen voor de maand oktober 1999 vastgesteld zoals aangegeven in de bĳlage, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De specifieke wisselkoers voor de omrekening van de in artikel 8 van Verordening (EG) nr. 2038/1999 bedoelde vergoeding van de opslagkosten in nationale valuta wordt voor de maand oktober 1999 vastgesteld zoals aangegeven in de bĳlage. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 5 november 1999. Zĳ is van toepassing met ingang van 1 oktober 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 4 november 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 252 van 25. 9. 1999, blz. 1. (2) PB L 349 van 24. 12. 1998, blz. 1. (3) PB L 159 van 1. 7. 1993, blz. 94. (4) PB L 195 van 28. 7. 1999, blz. 3. L 282/8 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 5. 11. 1999 bĳ de verordening van de Commissie van 4 november 1999 tot vaststelling van de specifieke wisselkoers voor de vergoeding van de opslagkosten in de suikersector voor de maand oktober 1999 BĲLAGE Specifieke wisselkoers 1 EUR = 7,43364 329,172 8,72811 0,646100 Deense kroon Griekse drachme Zweedse kroon Pond sterling


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1926/99 von Laura González Álvarez (GUE/NGL) an die Kommission. Zuwiderhandlungen beim Projekt zur Sanierung und Verbesserung des ökologischen Zustands des Casa de Campo in Madrid.

text: 13. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 46 E/1 I (Mitteilungen) EUROP˜ISCHES PARLAMENT SCHRIFTLICHE ANFRAGEN MIT ANTWORT (2001/C 46 E/001) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1926/99 von Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) an die Kommission (4. November 1999) Betrifft: Zuwiderhandlungen beim Projekt zur Sanierung und Verbesserung des (cid:246)kologischen Zustands des Casa de Campo in Madrid Am 31. M(cid:228)rz und am 20. November 1997 und danach am 1. Oktober 1999 wandte sich die B(cid:252)rgerinitiative (cid:132)Salvemos la Casa de Campo(cid:147) (La(cid:223)t uns die Casa de Campo retten) schriftlich an die Generaldirektion XVI der Kommission und verwies auf die zahlreichen Zuwiderhandlungen, die nach ihrer Auffassung bei der Entwicklung des Projekts 95. 11. 61. 021. E zur (cid:132)Sanierung von heruntergekommenen Bereichen und Verbesserung des Zustands der Umwelt im Park Casa de Campo(cid:147) begangen wurden, das zu Lasten des Koh(cid:228)sionsfonds finanziert und (cid:252)ber die Umweltabteilung der der Stadtverwaltung von Madrid durchgef(cid:252)hrt wurde. Insbesondere wurde auf den Bau in der ersten Phase des Projekts von zwei Stauanlagen an dem Bach Meaques hingewiesen, wobei sich der Bach in einfache T(cid:252)mpel mit der folglichen Ausbreitung von Stechm(cid:252)cken und (cid:252)blen Ger(cid:252)chen verwandelte und seine haupts(cid:228)chliche Funktion nicht erf(cid:252)llte: die im Zusammenhang mit dem Projekt festgelegte biologische Reinigung des Baches. Diese beiden Stauanlagen wurden sp(cid:228)ter zerst(cid:246)rt. Andererseits genehmigte mit Datum vom 28. Februar 1998 der Stadtrat von Madrid den zweiten integralen Sanierungsplan von Madrid, der ebenfalls zu Lasten des Koh(cid:228)sionsfonds finanziert wurde und in dem die Neugestaltung des Verlauf des Baches Meaques f(cid:252)r einen Betrag von 388 Mio. Pesetas mit verschiedenen Ma(cid:223)nahmen und dem Bau von vier weiteren Stauanlagen vorgesehen ist. K(cid:246)nnte die Kommission (cid:252)berpr(cid:252)fen, ob f(cid:252)r den Bau und die Zerst(cid:246)rung dieser Stauanlagen nicht doppelte Zahlungen erfolgt sind? Kam es bei der Durchf(cid:252)hrung des genannten Projekts zu Verz(cid:246)gerungen, und welches sind ihre Ursachen? Welches sind die Gr(cid:252)nde f(cid:252)r die ˜nderung des Projekts durch die Anlage neuer Parkpl(cid:228)tze, anstatt die Gefahren des Verlusts von Boden und der Erosionsvorg(cid:228)nge einzuschr(cid:228)nken? Weshalb sind die historischen und (cid:246)kologischen Elemente, wie z. B. die historische Umfassungsmauer aus Jahrhundert noch nicht saniert worden? Weshalb hat man den Verkehr der (cid:252)ber 50. 000 dem 18. Fahrzeuge, die t(cid:228)glich den Park der Casa de Campo durchqueren, nicht eingeschr(cid:228)nkt, da er einen sch(cid:228)dlichen Einflu(cid:223) auf die Umwelt aus(cid:252)bt? Erg(cid:228)nzende Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (19. April 2000) In der ersten Projektphase wurden von der Kommission zwei kleine Stauanlagen kofinanziert. Gest(cid:252)tzt auf neue hydrologische Studien gelangten die zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden anschlie(cid:223)end zu dem Ergebnis, da(cid:223) diese Stauanlagen unzureichend seien. Daraufhin schlugen sie vor, in der zweiten Phase f(cid:252)nf Lagunengebiete als nat(cid:252)rliche Reinigungssysteme anzulegen. Die Kommission wird die weitere Entwicklung des Sachstandes aufmerksam verfolgen. C 46 E/2 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 Alle Zahlungen der Kommission sind an konkrete, in der Entscheidung ausdr(cid:252)cklich genannte Projekte gebunden. Doppelte Zahlungen zur Deckung derselben Ausgaben sind also nicht m(cid:246)glich. Die erste Projektphase wurde unter Einhaltung des bei der Kofinanzierungsentscheidung festgelegten Zeitplans abgeschlossen. Die Parkpl(cid:228)tze waren bereits in der urspr(cid:252)nglichen Entscheidung geplant, um zu vermeiden, da(cid:223) Fahrzeuge in den Schutzgebieten abgestellt werden. Die Wiederherstellung der Umfassungsmauer des Parks ist f(cid:252)r die zweite Projektphase vorgesehen. Die Restaurierung ist so gut wie abgeschlossen. Benutzungsbeschr(cid:228)nkun- gen f(cid:252)r die Verkehrswege durch den Park der Casa de Campo sind f(cid:252)r keine der beiden Projektphasen vorgeschlagen worden. (2001/C 46 E/002) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2036/99 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (3. November 1999) Betrifft: Knorr Bremse und europ(cid:228)ische Finanzierung Knorr Bremse hat einige hundert Entlassungen in Kingswood, Bristol (VK) bekanntgegeben, da das Unternehmen T(cid:228)tigkeiten auf seiner Niederlassungen in Frankreich, Italien oder Deutschland und Ungarn verlagern will. Kann die Kommission mitteilen, ob diese Gesellschaft um irgendwelche finanzielle Unterst(cid:252)tzung ersucht oder diese erhalten hat, um Arbeitspl(cid:228)tze in Frankreich, Italien oder Deutschland oder im Rahmen der TACIS- und PHARE-Programme in Ungarn zu schaffen? Erg(cid:228)nzende Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (3. Mai 2000) Nach den Angaben, die uns vom B(cid:252)ro des Europ(cid:228)ischen Sozialfonds in Frankreich (cid:252)bermittelt wurden, hat die Niederlassung der Firma Knorr Dahl Freinage in Lisieux (Basse-Normandie) in den Jahren 1997 und 1998 im Rahmen von Ziel 4 einen Zuschu(cid:223) f(cid:252)r Fortbildungsma(cid:223)nahmen (Verbesserung der Qualifikation in verschiedenen Bereichen) in H(cid:246)he von 909 000 FRF erhalten. Hierbei handelt es sich also nicht um eine Unterst(cid:252)tzung zur Schaffung von Arbeitspl(cid:228)tzen, wie sie der Herr Abgeordnete angesprochen hat. In Deutschland wurden der Firma Hasse & Wrede GmbH in Berlin, einer Tochter der Knorr Bremse AG, 533 000 DEM f(cid:252)r Investitionen in Maschinen und Ausr(cid:252)stungen gew(cid:228)hrt, um insbesondere die im Unternehmen vorhandenen Arbeitspl(cid:228)tze zu sichern. Die italienische Niederlassung des Unternehmens hat keine Kofinanzierung der Gemeinschaft erhalten. Nach Kenntnis der Kommission wurde der Knorr Bremse AG auch im Rahmen des PHARE-Programms f(cid:252)r in Frage kommt (cid:129) nie eine Ungarn (cid:129) das f(cid:252)r eine F(cid:246)rderung durch das TACIS-Programm nicht Unterst(cid:252)tzung der Gemeinschaft gew(cid:228)hrt. Auch im Rahmen der Gemeinschaftsinitiativen ADAPT und EMPLOI hat die Knorr Bremse AG keine Unterst(cid:252)tzung erhalten. (2001/C 46 E/003) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2629/99 von Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) und Gian Gobbo (TDI) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Teilnahme des Pr(cid:228)sidenten der Kommission, Romano Prodi, am internationalen Gipfeltreffen der Linken Romano Prodi nahm am Samstag, dem 20. und Sonntag, dem 21. November 1999 in seiner Eigenschaft als Pr(cid:228)sident der Europ(cid:228)ischen Kommission neben Jospin, D(cid:146)Alema, Clinton, Blair und anderen am Internationalen Gipfeltreffen der F(cid:252)hrer der Linken teil


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1939/99 esittäjä(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle. Maatalouden alojen ja tuotteiden markkinointi.

eurovoc_concepts:
EU financing
agricultural product
export (EU)
sales promotion

text: C 203 E/92 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/116) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1938/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Luonnonmukaiseen maatalouteen siirtymist(cid:228) koskevat maksut Voiko komissio antaa yksityiskohtaiset tiedot m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoista, jotka on my(cid:246)nnetty viljelij(cid:246)ille kunakin vuonna viiden viimeksi kuluneen vuoden aikana mahdollistamaan perinteisest(cid:228) maataloudesta luonnonmu- kaiseen maatalouteen siirtyminen? Onko komissio valmis kasvattamaan maksettavia m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) ottaen huomioon, ett(cid:228) siirtyminen aiheuttaa tuotannon v(cid:228)henemisen noin 20 prosentilla, mik(cid:228) helpottaa liikatuotantoa ja parantaa laatua? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1999) Ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelun vaatimusten ja maaseutuymp(cid:228)rist(cid:246)n hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmist(cid:228) 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2078/92 (1) edistet(cid:228)(cid:228)n maatalouden ymp(cid:228)rist(cid:246)haittoja v(cid:228)hent(cid:228)v(cid:228)(cid:228) maataloustuotantoa. J(cid:228)senvaltioiden k(cid:228)ynnist(cid:228)miin ohjelmiin sis(cid:228)ltyy my(cid:246)s tukia viljelij(cid:246)ille, jotka sitoutuvat ottamaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tai k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n edelleen luonnonmukaisia viljelymenetelmi(cid:228). Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus viljelij(cid:246)ille my(cid:246)nnetyst(cid:228) tuesta on 75 prosenttia tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla ja 50 prosenttia muilla alueilla. Riippuen siit(cid:228), mik(cid:228) on luonnonmukaisen viljelyn taloudellinen tilanne verrattuna perinteisiin viljelymene- telmiin, j(cid:228)senvaltiot my(cid:246)nt(cid:228)v(cid:228)t tukea luonnonmukaisten viljelymenetelmien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ottamiselle siirtym(cid:228)- vaiheessa sek(cid:228) luonnonmukaisen viljelyn jatkamiselle. K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien rahoitustietojen perusteella ei pystyt(cid:228) tekem(cid:228)(cid:228)n eroa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ottamisen ja yll(cid:228)pit(cid:228)misen v(cid:228)lill(cid:228). Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) asetuksen (ETY) N:o 2078/92 mukaisiin maatalouden ymp(cid:228)rist(cid:246)toimenpiteisiin my(cid:246)nnetyist(cid:228) varoista (joiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vuonna 1998 oli 1 727 miljoonaa ecua) noin 8(cid:129)11 prosenttia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n luonnonmukaiseen viljelyyn. Kuten ennenkin, viljelij(cid:246)ille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) tuki lasketaan menetettyjen tulojen ja erityisist(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)vaati- muksista johtuvan menojen kasvun perusteella. Seuraavalla rahoituskaudella maatalouden ymp(cid:228)rist(cid:246)toi- menpiteisiin my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)n yhteis(cid:246)n tuen enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) on nostettu vuoden 1992 uudistukseen liittyneille toimenpiteille m(cid:228)(cid:228)ritellylt(cid:228) tasolta 600 euroon hehtaarilta yksivuotisille viljelmille, 900 euroon hehtaarilta monivuotisille erikoisviljelmille ja 450 euroon hehtaarilta muulle maank(cid:228)yt(cid:246)lle. Lis(cid:228)ksi yhteis(cid:246) my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) rahoitusta viljelij(cid:246)ille tarkoitettuihin investointitukiin joko maatalouden rakentei- den tehokkuuden parantamisesta 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 950/97 (2) mukaisesti tai osana monipuolistamiseen tarkoitettuja toimenpiteit(cid:228) tavoitteiden 1, 2 ja 5 b kohdealueilla. Komissiolla ei ole yksityiskohtaisia tietoja siit(cid:228), miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin luonnonmukaiset viljelij(cid:228)t ovat hy(cid:246)dynt(cid:228)neet n(cid:228)it(cid:228) tukia. (1) (2) EYVL L 215, 30. 7. 1992. EYVL L 142, 2. 6. 1997. (2000/C 203 E/117) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1939/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Maatalouden alojen ja tuotteiden markkinointi Onko komissio valmis tukemaan markkinointij(cid:228)rjestelyj(cid:228), tiettyj(cid:228) aloja ja markkinarakotuotteita Euroopan unionin ulkopuolella? joilla tuetaan eurooppalaisen maatalouden 18. 7. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 203 E/93 Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. marraskuuta 1999) Komissio teki vuoden 1999 tammikuussa ehdotuksen neuvoston asetukseksi maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja myynninedist(cid:228)mistoimista kolmansissa maiss (1). Ehdotus kattaa kaikki maataloustuotteet ja erityisesti tyypilliset tuotteet tai laatutuotteet, joiden lis(cid:228)arvo on suuri. Komissio ehdottaa hallintokomiteamenettely(cid:228) noudattaen, ett(cid:228) joka toinen vuosi myynninedist(cid:228)mistoimien kohteena olevista tuotteista ja markkinoista. julkaistaisiin luettelo (1) KOM(98) 683 lopullinen. (2000/C 203 E/118) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1942/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Isidoro SÆnchez Garc(cid:237)a (ELDR) komissiolle (4. marraskuuta 1999) Aihe: Syrj(cid:228)isten alueiden erityistoimenpiteiden kehitt(cid:228)minen valtion tukien alalla EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohta velvoittaa komission ehdottamaan syrj(cid:228)isi(cid:228) alueita koskevia erityistoimenpiteit(cid:228) muun muassa valtion tukien alalla siten, ett(cid:228) sopimuksen soveltamisessa otetaan huomioon n(cid:228)iden alueiden erityiset vaikeudet, kuten syrj(cid:228)inen sijainti, saaristoluonne, pieni koko, vaikea pinnanmuodostus ja ilmasto sek(cid:228) taloudellinen riippuvuus harvoista tuotteista. On selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)iden tekij(cid:228)t yksin(cid:228)(cid:228)n ja yhdess(cid:228) eiv(cid:228)t rajoitu ainoastaan liikenneongelmaan ja ett(cid:228) samalla haittojen korvaamisessa ei voida j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) huomiotta toimintatukia, koska ne liittyv(cid:228)t kiinte(cid:228)sti juokseviin kustannuk- siin, joita yrityksille aiheutuu niiden asettautumisesta n(cid:228)ille alueille. Nykyisess(cid:228) tukia koskevassa asetuksessa ei tarkastella t(cid:228)t(cid:228) tilannetta, koska Amsterdamin sopimuksen 299 artiklan 2 kohta ei ollut voimassa sen hyv(cid:228)ksymishetkell(cid:228). Aikooko komissio kehitt(cid:228)(cid:228) toimikautensa aikana n(cid:228)it(cid:228) seikkoja ja sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) ne ehdotukseensa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (29. marraskuuta 1999) Komissio on aina osoittanut ottavansa huomioon syrj(cid:228)isimpien alueiden erityisongelmat. Aluetukia koskevissa valtiontukis(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)iden alueiden erityiskohtelusta seuraavasti: (cid:129) Poikkeukselliset intensiteetin enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t: syrj(cid:228)isimmille alueille voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) 15 prosenttiyk- sik(cid:246)n korotus tuki-intensiteettiin muita perustamissopimuksen 87 artiklan (ent. 92 artikla) 3 kohdan a alakohdan mukaisiin poikkeuksiin oikeutettuja alueita koskevien tuen enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)rien lis(cid:228)ksi. T(cid:228)ll(cid:246)in suurten yritysten saama valtiontuki voi vastata 65 prosentin nettoavustusekvivalenttia investoinnista, kun se muualla voi vastata 50 prosenttia, ja pk-yrityksille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)n tuen intensiteetti voi olla jopa 75 prosenttia. (cid:129) N(cid:228)ill(cid:228) alueilla voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) toimintatukia, joilla korvataan osa kuljetuksista aiheutuvista lis(cid:228)kus- tannuksista ilman aikarajoitusta ja tuen alenemista, jos alue on oikeutettu perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiseen poikkeukseen. Perustamissopimuksen 299 artiklan (ent. 227 artikla) 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) edellytykset, joilla perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) n(cid:228)ihin alueisiin sovelletaan, vahvistetaan neuvostossa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)enemmis- t(cid:246)ll(cid:228) komission ehdotuksesta ja parlamentin kuulemisen j(cid:228)lkeen. K(cid:246)lnin Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n neuvostolle ennen vuoden 1999 loppua kertomuksen toimenpiteist(cid:228), joilla t(cid:228)m(cid:228) 299 artiklan 2 kohta pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n