title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2417/1999 της Επιτροπής, της 12ης Νοεμβρίου 1999, για τον καθορισμό του ανωτάτου ποσού για την ενίσχυση στο συμπυκνωμένο βούτυρο για την 214η ειδική δημοπρασία που πραγματοποιείται στο πλαίσιο της διαρκούς δημοπρασίας που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 429/90

eurovoc_concepts:
award of contract
butter
concentrated product
production aid

text: L 291/14 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 13. 11. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2417/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Νοεµβρίου 1999 για τον καθορισµό του ανωτάτου ποσού για την ενίσχυση στο συµπυκνωµένο βούτυρο για την 214η ειδική δηµοπρασία που πραγµατοποιείται στο πλαίσιο της διαρκούς δηµοπρασίας που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 429/90 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 804/68 του Συµβουλίου, της 27ης Ιουνίου 1968, περί κοινής οργανώσεως της αγοράς στον τοµέα του γάλακτος και των γαλακτοκοµικών προϊόντων (1) όπως τροπο- ποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1587/96 (2) και ιδίως το άρθρο 7α παράγραφος 3, πρέπει συνεπώς να καθοριστεί το ποσό εγγύησης προορι- σµού· (2) (3) ότι πρέπει να καθοριστεί, βάσει των προσφορών που έχουν υποβληθεί, το ανώτατο ποσό ενίσχυσης στο επίπεδο που αναφέρεται κατωτέρω και να καθοριστεί κατά συνέπεια το ποσό της εγγύησης προορισµού· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης γάλα- κτος και γαλακτοκοµικών προϊόντων, Εκτιµώντας: ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: (1) ότι σύµφωνα µε τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 429/90 της Επιτροπής, της 20ής Φεβρουαρίου 1990, σχετικά µε τη χορήγηση βάσει της δηµοπρασίας ενίσχυσης στο συµπυκνω- µένο βούτυρο που προορίζεται για άµεση κατανάλωση στην Κοινότητα (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανο- νισµό (ΕΚ) αριθ. 124/1999 (4), οι οργανισµοί παρέµβασης προβαίνουν σε διαρκή δηµοπρασία για τη χορήγηση ενί- σχυσης στο συµπυκνωµένο βούτυρο· ότι στο άρθρο 6 του εν λόγω κανονισµού προβλέπεται ότι λαµβάνοντας υπόψη τις ληφθείσες προσφορές για την κάθε ειδική δηµοπρασία καθορίζεται ανώτατο ποσό ενίσχυσης για το συµπυκνωµένο βούτυρο ελάχιστης περιεκτικότητας σε λιπαρές ουσίες 96 % ή αποφασίζεται να µη δοθεί συνέχεια στη δηµοπρασία· ότι Άρθρο 1 Για την 214η ειδική δηµοπρασία στο πλαίσιο της διαρκούς δηµο- πρασίας που προβλέπεται από τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 429/90, το ανώτατο ποσό ενίσχυσης καθώς και το ποσό της εγγύησης προορισµού καθορίζονται ως εξής: — ανώτατο ποσό ενίσχυσης: — εγγύηση προορισµού: 117 EUR/100 kg 129 EUR/100 kg. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 13 Νοεµβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 12 Νοεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 148 της 28. 6. 1968, σ. 13. (2) ΕΕ L 206 της 16. 8. 1996, σ. 21. (3) ΕΕ L 45 της 21. 2. 1990, σ. 8. (4) ΕΕ L 16 της 21. 1. 1999, σ. 19


title: Förslag till rådets beslut om gemenskapens ståndpunkt i associeringsrådet beträffande Republiken Lettlands deltagande i det fleråriga programmet för effektiv energianvändning i gemenskapen - Save II

eurovoc_concepts:
EU programme
Latvia
association agreement (EU)
energy policy
productivity

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 12. 11. 1999 KOM(1999) 575 slutlig Förslag RÅDETS BESLUT om gemenskapens ståndpunkt i associeringsrådet beträffande Republiken Lettlands deltagande i det fleråriga programmet för effektiv energianvändning i gemenskapen - Save II (framlagt av kommissionen) MOTIVERING I slutsatserna från mötet i Luxemburg den 12 och 13 december 1997 betonade Europeiska rådet betydelsen av att kandidatländerna deltar i gemenskapsprogrammen och på så sätt bekantar sig med unionens politik och arbetsmetoder. de tillhörande om deltagande tilläggsprotokollen I Europaavtalen eller i gemenskapsprogrammen anges uttryckligen att sådant deltagande får ske inom energiområdet och att associeringsråden har i uppgift att bestämma villkoren för deltagandet. Inför associeringsrådens beslut fördes därför förberedande diskussioner i Bryssel under december 1996 och början av 1997 mellan de berörda enheterna i kommissionen och de tio associerade central- och östeuropeiska länderna om deras framtida deltagande i Save II-programmet, som antogs den 16 december 1996 och som öppnar möjligheter för deltagande av de central- och östeuropeiska länderna och Cypern. bekosta Under diskussionerna informerades om programmets innehåll, villkoren för dessa länders deltagande och kostnaderna för deltagandet. Eftersom de central- och östeuropeiska länderna enligt Europaavtalen med tillhörande tilläggsprotokoll själva skall kommissionens uppmanades kostnadsberäkningar som underlag göra nödvändiga avsättningar i sina respektive budgetar för 1998, 1999 och 2000. Under diskussionerna betonades det även att de central- och östeuropeiska länderna kan komplettera anslagen från den nationella budgeten med medel ur de nationella Phare-programmen. deltagande att med sitt de I mars 1999 bekräftade Lettland för kommissionen att landet önskar delta i Save II och tillhandahöll den information som krävs för att landet skall kunna delta från och med 1999. De viktigaste aspekterna i det bifogade utkastet till associeringsrådets beslut om antagande av villkoren för Lettlands deltagande i Save II är följande: • Lettland skall i överensstämmelse med programmets mål, villkor och förfaranden delta i alla åtgärder inom ramen för Save II (punkt 1 i bilaga I). • De villkor som gäller för medlemsstaterna beträffande inlämnande, bedömning och urval av ansökningar skall också gälla för Lettland (punkt 2 i bilaga I). • Förslag till transnationella projekt från Lettland måste omfatta ett visst lägsta antal partner från medlemsstaterna (punkt 3 i bilaga I). • Lettland skall ansvara för den nationella samordningen och organisationen av deltagandet i Save II (punkt 4 i bilaga I). • De finansiella bidragen fastställs i punkt 5 i bilaga I och i bilaga II till beslutet. Enligt artikel 109 i Europaavtalet med Lettland skall Lettland betala ett årligt bidrag för att täcka kostnaderna för dess deltagande, vilket skall finansieras genom landets nationella budget för 1999 men delvis kan finansieras genom dess Phare- tilldelning. 2 • Lettland skall medverka vid övervakningen av landets deltagande i programmet (punkt 7 i bilaga I). • Lettland skall inbjudas till de samordningsmöten som föregår Save-kommitténs möten. Landet skall också informeras om resultaten av kommitténs möten (punkt 8 i bilaga I). • Detta beslut skall gälla så länge programmet pågår (artikel 2 i associeringsrådens beslut). Associeringsrådets beslut om Lettlands deltagande i Save II från och med 1999 kommer att göra det möjligt för Lettland att som ett led i den förstärkta strategin inför anslutningen aktivt delta i denna inre gemenskapsåtgärd. Beslutet är därmed av stor politisk betydelse. samarbetspartnerna För att Lettland faktiskt skall kunna delta under 1999 och för att undvika att de potentiella att associeringsrådets beslut inte träder i kraft förrän under andra halvåret i år kommer kommissionen att bedöma de projektförslag som inbegriper lettiska samarbetspartner som om detta beslut redan hade trätt i kraft. Kriteriet för berättigande till stöd kommer att övervägas så sent som möjligt innan beslut beträffande projekten fattas. Det bör normalt ske efter det att associeringsrådets beslut har trätt i kraft. omständighet påverkas negativt den av För att Lettland skall kunna börja delta i Save II inom en snar framtid uppmanas rådet att anta bifogade förslag till beslut om gemenskapens ståndpunkt i associeringsrådet med Lettland beträffande landets deltagande i Save II. 3 Förslag RÅDETS BESLUT om gemenskapens ståndpunkt i associeringsrådet beträffande Republiken Lettlands deltagande i det fleråriga programmet för effektiv energianvändning i gemenskapen - Save II EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 174 och 175. 1 jämförda med artikel 300. 2 andra strecksatsen i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) (2) (3) Europaavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Lettland, å andra sidan, trädde i kraft den 1 februari 1998. Enligt artikel 109 i Europaavtalet får Lettland delta i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder bland annat inom energiområdet, och associeringsrådet skall bestämma villkoren för Lettlands medverkan i de verksamheter som anges i nämnda artikel. Enligt bestämmelserna i rådets beslut 96/737/EG1 av den 16 december 1996 om ett flerårigt program för att främja en effektiv energianvändning i gemenskapen, särskilt artikel 10 i detta, skall programmet vara öppet för de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med de villkor om deltagande i gemenskapsprogram som fastställs i associeringsavtalen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 1 EGT L 335, 24. 12. 1996, s. 50. 4 Gemenskapen skall i det associeringsråd som inrättas genom Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Lettland, å andra sidan, beträffande Lettlands deltagande i gemenskapsprogrammet för effektiv energianvändning - Save II, inta den ståndpunkt som framgår av bifogade utkast till associeringsrådets beslut. Utfärdat i Bryssel På rådets vägnar Ordförande 5 Utkast Beslut nr. /99 av associeringsrådet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Lettland, å andra sidan, av den. 1999 om antagande av villkoren för Republiken Lettlands deltagande i gemenskapsprogrammet för effektiv energianvändning - Save II ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Europaavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Lettland, å andra sidan, särskilt artikel 109 i detta2, och av följande skäl: Enligt artikel 109 i Europaavtalet får Lettland delta i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder bland annat inom energiområdet, och associeringsrådet skall bestämma villkoren för Lettlands medverkan i de verksamheter som anges i nämnda artikel. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Lettlands deltagande i gemenskapsprogrammet Save II skall ske i överensstämmelse med de villkor som anges i bilagorna I och II, som utgör en integrerad del av detta beslut. Detta beslut skall gälla under hela den tid Save II-programmet pågår. Artikel 2 Artikel 3 Detta beslut träder i kraft den första dagen i månaden efter det att beslutet fattats. Utfärdat i På associeringsrådets vägnar Ordförande 2 EGT L 26, 2. 2. 1998, s. 1. 6 BILAGA I Villkor för Lettlands deltagande i det fleråriga gemenskapsprogrammet för effektiv energianvändning - Save II 1. Med förbehåll för bestämmelserna i detta beslut skall Lettland delta i alla åtgärder inom ramen för det fleråriga gemenskapsprogrammet för effektiv energianvändning, Save II (nedan kallat “Save II“) i enlighet med de mål, kriterier, förfaranden och tidsramar som anges i rådets beslut 96/737/EG beträffande inrättandet av ett femårigt program för att på ett kostnadseffektivt sätt förbereda och genomföra åtgärder och insatser i syfte att främja effektiv energianvändning i gemenskapen. 2. 3. 4. 5. 6. 7. för Lettlands för Inom ramen förvaltningskostnader enligt bilaga II skall villkoren för inlämnande, bedömning och urval av ansökningar avseende stödberättigade institutioner, organisationer i Lettland vara desamma som för stödberättigade och enskilda personer institutioner, organisationer och enskilda personer i gemenskapen. finansiella avdrag bidrag efter För att Save II:s gemenskapsdimension inte skall gå förlorad skall i förekommande fall krävas att transnationella projekt och aktiviteter som föreslås av Lettland omfattar ett visst lägsta antal partner från medlemsstaterna. Detta lägsta antal kommer att fastställas inom ramen för genomförandet av Save II med beaktande av de olika åtgärdernas särdrag, antal partner i det enskilda projektet och hur många länder som deltar i verksamheten. Lettland skall betala hela bidraget via sin nationella budget, eftersom stöd från Phare inte har begärts för detta ändamål. Lettland skall vidta alla erforderliga åtgärder för att se till att det sker en nationell samordning och organisation av deltagandet i Save II. Lettland skall varje år betala ett bidrag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för att täcka kostnader som uppstår i samband med landets deltagande i Save II (se bilaga II). Vid behov kan associeringskommittén anpassa detta bidrag. Gemenskapens medlemsstater och Lettland kommer inom ramen för gällande bestämmelser att göra sitt yttersta för att underlätta fri rörlighet och vistelse för personer som förflyttar sig mellan Lettland och gemenskapen för att delta i verksamhet som omfattas av detta beslut. Utan att det påverkar kommissionens och revisionsrättens ansvar i fråga om övervakning och utvärdering av Save II i enlighet med artikel 5 i rådets beslut om Save II skall Lettlands deltagande i programmet kontinuerligt övervakas inom ramen för ett partnerskap mellan Lettland och Europeiska gemenskapernas kommission. Lettland skall till kommissionen lämna de rapporter som krävs och 7 delta i de andra särskilda verksamheter som gemenskapen inleder i detta sammanhang. Utan att det påverkar de förfaranden som avses i artiklarna 4 och 5 i beslutet om Save II skall Lettland inbjudas att före Save-kommitténs ordinarie möten delta i alla samordningsmöten som berör frågor som gäller genomförandet av detta beslut. Kommissionen skall informera Lettland om resultatet av dessa ordinarie möten. av gemenskapens Något för ansökningsförfaranden, kontrakt, rapporter och andra administrativa förfaranden inom ramen för Save II. användas officiella språk skall 8. 9. 8 BILAGA II Lettlands finansiella bidrag till Save II 1. Lettlands finansiella bidrag kommer att täcka följande: - Bidrag eller annat ekonomiskt stöd från programmet till lettiska deltagare. - De extra kostnader för förvaltning av programmet som Lettlands deltagande medför för Europeiska gemenskapernas kommission. 2. Under varje budgetår får summan av de bidrag eller annat ekonomiskt stöd som från programmet betalats ut till lettiska mottagare inte överskrida Lettlands bidrag efter avdrag för extra kostnader för förvaltning. Om Lettlands bidrag, efter avdrag för extra förvaltningskostnader, till Europeiska gemenskapernas allmänna budget är högre än summan av de bidrag eller annat ekonomiskt stöd som från programmet betalats ut till lettiska mottagare skall kommissionen föra över det överskjutande beloppet till följande budgetår och dra av motsvarande belopp från det bidrag som Lettland skall betala för det året. Eventuellt överskjutande belopp vid programmets slut skall återbetalas till Lettland. 3. Lettlands årliga bidrag skall vara 57 942 euro från och med 1999. Av dessa är 3 942 euro avsedda att täcka de extra kostnader för kommissionens förvaltning av programmet som Lettlands deltagande medför. Lettland skall betala hela bidraget via sin nationella budget, eftersom stöd från Phare inte har begärts för detta ändamål. 4. Budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget skall gälla, särskilt vad avser förvaltningen av Lettlands bidrag. När detta beslut träder i kraft och därefter i början av varje år skall kommissionen skicka en betalningsbegäran till Lettland avseende det bidrag till kostnaderna som Lettland enligt detta beslut skall betala. Detta bidrag skall anges i euro och betalas in på ett av kommissionen öppnat bankkonto i euro. Lettland skall betala sitt bidrag till de årliga kostnaderna enligt detta beslut i enlighet med kommissionens betalningsbegäran och senast tre månader efter det att den avsänts. Vid försenad inbetalning skall Lettland betala dröjsmålsränta på utestående belopp från förfallodagen. Dröjsmålsräntan skall vara den ränta som Europeiska centralbanken tillämpar för sina transaktioner i euro under den månad betalningen förfaller med ett tillägg på 1,5 procentenheter. 9 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Öppnande av gemenskapsprogram på energiområdet (Save II) för Lettland. 2. BERÖRD BUDGETPOST Lettland har beslutat att stå för kostnaderna för sitt deltagande helt och hållet via sin egen nationella budget. Lettland kommer att uppmanas att överföra sitt bidrag till budgetpost 6091 i EU:s budgetinkomster. 3. RÄTTSLIG GRUND Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 174 och 175. 1 jämförda med artikel 300. 2 andra strecksatsen i detta. 109 i Europaavtalet med Artikel av gemenskapsprogram (EGT L 26, 2. 2. 1998, s. 1), vilket trädde i kraft den 1 februari 1998. beträffande öppnandet Lettland Rådets beslut 96/737/EG beträffande inrättandet av ett femårigt program för att på ett kostnadseffektivt sätt förbereda och genomföra åtgärder och insatser i syfte att främja effektiv energianvändning inom gemenskapen, särskilt artikel 10 i detta, enligt vilken programmet skall vara öppet för de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med de villkor om deltagande i gemenskapsprogram som fastställs i associeringsavtalen. 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1 Allmänt mål Lettlands deltagande i Save II kommer att bidra till förberedelserna inför dess anslutning till unionen, vilket var det mål som sattes upp vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn i juni 1993 och som har bekräftats vid Europeiska rådets senare möten. inte bara att bidra till genomförandet av Europaavtalets Deltagandet kommer bestämmelser om ekonomiskt och tekniskt samarbete utan kommer också att ge Lettland möjlighet att bekanta sig med de förfaranden och arbetsmetoder som används i gemenskapens program. I kommissionens meddelande “Agenda 2000“ betonas återigen att deltagandet i gemenskapens program är en viktig del i den förstärkta strategin inför anslutningen. Beslutsprocessen i samband med öppnandet av program kräver ett beslut av det associeringsråd som har inrättats mellan unionen och det associerade landet. I det beslutet anges också de praktiska villkoren och föreskrifterna för medverkan i programmen. 10 Europaavtalet med Lettland trädde i kraft den 1 februari 1998 och innehåller bestämmelser om Lettlands deltagande i gemenskapens program, bl. a. på energiområdet. Save II är ett av flera program som öppnas för de central- och östeuropeiska länderna från och med 1998. Lettland förväntas delta från och med 1999 och framöver. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse Den period under vilken SAVE II-programmet pågår, dvs. 31 december år 2000. till och med den 5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 5. 1 Typ av utgifter 1. 2. Icke-obligatoriska utgifter. Differentierade anslag 5. 2 Typ av inkomster I artikel 109 i Europaavtalet anges att Lettland självt skall stå för de kostnader som uppstår i samband med dess deltagande, och därför kommer Lettland att uppmanas att överföra sitt bidrag till budgetpost 6091 i EU-budgetens inkomstdel. 6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER OCH GRAD AV SUBVENTIONERING AV DE FÖRESLAGNA VERKSAMHETERNA Bidrag med upp till 100 % av de sammanlagda stödberättigande utgifterna kommer att beviljas för följande insatser: - Undersökningar, informationsspridning och andra insatser som syftar till att frivilliga såsom genomföra fastställandet av uppdrag för överenskommelser, gemensamma inköp, standardiseringsorgan, lagstiftningsåtgärder m. m. som vidtas för att uppnå mera effektiv energianvändning. gemenskapsåtgärder slutföra eller - Undersökningar energianvändningens effektivitet och undersökningar för att göra effektiv energianvändning till ett kriterium i gemenskapens program. energiprisernas inverkan av på - Åtgärder som föreslås av kommissionen för att främja erfarenhetsutbyte i syfte samordningen mellan regionala och lokala att gemenskapsinsatser och internationella, nationella, insatser. genom informationsspridning förbättra 11 av - Övervakning framsteg i beträffande gemenskapen, enskilda medlemsstater och Lettland samt utvärdering och övervakning av insatser och åtgärder som genomförs inom ramen för programmet. energianvändning effektiv För ovanstående åtgärder, för vilka bidrag utgår med 100 %, kan rådets beslut 96/737/EG av den 16 december 1996 i sig betraktas som en anbudsinfordran. Bidrag med högst 50 % av de sammanlagda stödberättigande utgifterna kommer att beviljas som medfinansiering för följande insatser: - Sektorsinriktade pilotinsatser som syftar till ökade investeringar med sikte på för en effektivare energiförbrukningen, effektivare energianvändning på regional nivå och i städer samt högre grad av sammanhållning mellan medlemsstaterna och Lettland, och deras regioner, på detta område. förbättrade mönster insatser energianvändning inbegripet eller särskilda för - Åtgärder som föreslås för att förbättra samordningen av informationsspridningen. - Åtgärder som föreslås av någon annan än kommissionen för att främja förbättra erfarenhetsutbyte samordningen mellan gemenskapsinsatser och internationella, nationella, regionala och lokala insatser. genom informationsspridning syfte att i Insatserna kan utföras av organisationer, offentliga eller privata företag, befintliga nätverk som spänner över hela gemenskapen eller tillfälliga sammanslutningar av organisationer eller företag som skapats för att genomföra projekten. En anbudsinfordran för dessa insatser som stöds med bidrag på upp till 50 % kommer att offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning i början av varje år. Medfinansieringen av ovanstående insatser och åtgärder, för vilka bidrag utgår med 50 %, kan komma från såväl den offentliga som den privata sektorn. Alla insatser skall ha en klar och tydlig europeisk dimension. Vad gäller inkomsterna hänförs Lettlands bidrag för att täcka kostnaderna för dess medverkan i programmet till budgetpost 6091. Inkomsterna kommer att fördelas på utgiftsposterna för Save II och i förekommande fall till de berörda budgetposterna för driftskostnader. De beräknade totala inkomsterna anges under punkt 7. 4. 12 7. BUDGETKONSEKVENSER 7. 1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad för budgetåren 1999 och 2000 (förhållande mellan individuella och totala kostnader) Beräkningarna baserar sig på följande förutsättningar: - Lettlands bidrag till finansieringen av den verksamhet som avses i Europaavtalet beräknas enligt principen att varje land självt bekostar sitt deltagande. För detta ändamål inrättades budgetpost 6091 i EU-budgetens inkomstdel. - Gemenskapen kan i enskilda fall besluta att utbetala ett tillägg till partnerlandets bidrag. Tillägget kan vara i form av ett bidrag inom ramen för det nationella Phare- programmet. Med utgångspunkt i Europaavtalet med Lettland gäller följande finansierings- och för Save II: kostnaderna har beräknats på grundval av budgetbestämmelser programmets totala parametrar, olika energiförbrukning. dvs. BNP, befolkning landets och Kostnaden för Lettlands deltagande i Save II kommer från och med 1999 att uppgå till 57 942 euro per år. Lettland skall betala 100 % av driftskostnaderna för sitt deltagande med medel ur den nationella budgeten. Detta belopp, från vilket det skall dras de extra kostnader av administrativ karaktär på 3 942 euro som i sin helhet skall betalas av Lettland, skall varje år fördelas på följande sätt: 7. 2 Kostnadernas fördelning på åtgärdens olika delar förvaltningskostnader (euro) efter avdrag för Save II 1999 2000 Totalt Varav Lettland Varav Phare 54 000 54 000 108 000 108 000 0 7. 3 Driftskostnader för undersökningar, expertmöten m. m. , som ingår i 10. 2. 13 7. 4 Beräknade årliga inkomster (i euro): Budgetpost 6091 1999 2000 Totalt Driftskostnader 54 000 54 000 108 000 Administrativa kostnader 3 942 3 942 7 884 Totalt 57 942 57 942 115 884 8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING. RESULTAT AV VIDTAGNA ÅTGÄRDER innehåller Alla kommissionens kontrakt, avtal och andra rättsliga förpliktelser bestämmelser om kontrollbesök på plats av kommissionen och revisionsrätten. Bland annat är stödmottagarna skyldiga att lämna in rapporter och finansieringsöversikter. Dessa bedöms utifrån sitt innehåll och huruvida kostnaderna är stödberättigande enligt målen för gemenskapsfinansieringen. Med vederbörliga ändringar för att anpassas till de central- och östeuropeiska länderna gäller samma bedrägeribekämpningsbestämmelser för denna post som för de grundläggande budgetposterna. 9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 9. 1. Särskilda och kvantifierbara mål för Lettland är att Syftet med att öppna Save II landet skall kunna utnyttja programmet på samma sätt som gemenskapens medlemsstater. Huvudsyftet med gemenskapsinsatser för effektiv energianvändning bör vara att alla deltagande länder på ett kostnadseffektivt sätt skall kunna uppnå ett varsamt och rationellt utnyttjande av energikällorna inom alla områden, att minska energianvändningens negativa inverkan på miljön samt att bidra till en säkrare energiförsörjning samt en hållbar ekonomisk utveckling. Programmets specifika strategier och mål är följande: - Att stärka infrastrukturen för en effektiv energianvändning i de deltagande länderna och att uppmuntra privata och offentliga konsumenter samt industrin att investera i effektiv energianvändning. 14 - Att stabilisera och minska koldioxidutsläppen i enlighet med gemenskapens målsättningar. - Att med energipolitiken som en integrerad del utveckla och fullfölja verksamhet avsedd att stärka gemenskapens ekonomiska och sociala sammanhållning, särskilt att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer. - Att komplettera andra program som handlar om att använda och främja nya energitekniker. - Att förbättra energiintensiteten när det gäller den slutliga förbrukningen med ytterligare en procentenhet per år utöver vad som annars skulle ha uppnåtts. - Att stödja lokala program för energihushållning. - Se till att insatser och projekt blir föremål för en grundlig förhandsbedömning och systematisk övervakning och utvärdering. - Se till att direktiven om effektiv energianvändning, t. ex. direktiv om energimärkning, energieffektivitetsnormer och begränsning av koldioxidutsläpp (93/76/EEG), genomförs korrekt. 9. 2. Skäl för åtgärden - Behov av gemenskapsfinansierat stöd Med tanke på storleken på kostnaderna för Lettlands deltagande i Save II (mindre än 100 000 euro) behöver Lettlands finansiella bidrag för närvarande inte medfinansieras ur Phare-tilldelningen. - Val av tillvägagångssätt Genom sin integrering i Save II hamnar Lettland på ungefär samma nivå som EU:s medlemsstater. Integreringen av lettiska medborgare i gemenskapens nätverk kommer utan tvekan att förbereda landet för ett framtida medlemskap i unionen. - Viktiga osäkerhetsfaktorer som kan påverka en åtgärds konkreta resultat Projekten kommer att väljas ut efter kvalitet. Därför kommer det faktiska resultatet bara att kunna bedömas med utgångspunkt i de lettiska institutionernas och företagens förmåga ut projektförslag ansökningsomgångar för de insatser som avses i punkt 6 i denna finansieringsöversikt. kommissionen lämna lyser bra när att in 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden (särskilt beträffande Förfarandena för övervakning och utvärdering i Save II utvärdering enligt artikel 5. 2 i beslutet om inrättandet av programmet) skall också tillämpas för åtgärder som finansieras till förmån för lettiska stödmottagare. För de utvalda stödmottagarna inbegriper detta att lämna in en rapport till kommissionen varje halvår och när projektet fullgjorts. Såsom framgår av punkt 6 ovan kan vissa insatser och åtgärder för övervakning och utvärdering vara berättigade till stöd från programmet. 15 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, varvid särskild hänsyn kommer tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av att budgetmyndigheten. tas till vilket antal 10. 1Konsekvenser för antalet tjänster (i manår) Typ av tjänster Erforderlig personal för att förvalta åtgärden varav Period Fasta tjänster Tillfälliga tjänster Befintliga tjänster inom berört GD eller berörd enhet Ytterligare tjänster 1999-2000 Fast eller anställda anställda tillfälligt A B Andra (Tekniskt budgetpost 7002) tjänster stöd, A- 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01942 TOTALT 0,02 0,02 0,01942 Från och med 1999 16 10. 2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal Belopp Beräkningsmetod (total kostnad för åtgärden under perioden 1999-2000) (i euro) Fast anställda * 4 320 0,02 manår x 108 000 euro x 2 år Tillfällig personal Övriga resurser (Tekniskt stöd, budgetpost A-7002) 3 884 0,01942 manår x 100 000 euro x 2 år TOTALT 8 204 * Genom användning av de befintliga resurser som krävs för att förvalta åtgärden (beräkningen baseras på budgetposterna A-1, A-2, A-4, A-5 och A-7). Utgifterna för budgetpost A-7002 (tekniskt stöd) kommer att täckas av Lettlands bidrag (artikel 4. 2, tredje strecksatsen i budgetförordningen) till sitt deltagande i gemenskapsprogrammen (se punkt 5. 3 i finansieringsöversikten). 10. 3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden Budgetpost (nr och rubrik) Belopp Beräkningsmetod (total kostnad för åtgärden under perioden 1999-2000) (i euro) A-7031 - Obligatoriska möten 4 000 Deltagande i 2 årliga möten 2 möten x 1 000 euro/möte x 2 år = 4 000 euro Totalt 4 000 Dessa utgifter kommer att täckas av Lettlands bidrag (artikel 4. 2, tredje strecksatsen i budgetförordningen) till sitt deltagande i gemenskapsprogrammen (se punkt 5. 3 i finansieringsöversikten). 17


title: PREGUNTA ESCRITA E-2064/99 de Olivier Dupuis (TDI) a la Comisión. Interpretación de las lenguas de los países de la Europa central y oriental.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
in-service training
information profession
international cooperation
international meeting

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/81 (2000/C 219 E/096) PREGUNTA ESCRITA E-2064/99 de Olivier Dupuis (TDI) a la Comisi(cid:243)n (12 de noviembre de 1999) Asunto: Interpretaci(cid:243)n de las lenguas de los pa(cid:237)ses de la Europa central y oriental En el marco de las relaciones de la Uni(cid:243)n Europea con terceros pa(cid:237)ses, las instituciones de la Uni(cid:243)n y, en especial, la Comisi(cid:243)n, el Consejo y el Parlamento, se ven obligados a organizar o participar en mœltiples reuniones con interlocutores cuya lengua materna es una lengua distinta de las de la Uni(cid:243)n. Durante estos œltimos aæos, en particular desde la desintegraci(cid:243)n de los reg(cid:237)menes soviØtico y yugoslavo, tales situaciones se han multiplicado. Desgraciadamente, la calidad de esas reuniones se ve con frecuencia fuertemente comprometida, debido a la ausencia de intØrpretes formados o disponibles, tanto en el seno de la Uni(cid:243)n como en los terceros pa(cid:237)ses, as(cid:237) como a causa de la falta, en algunos de esos pa(cid:237)ses, de estructuras tØcnicas adecuadas. Por ejemplo, en las reuniones con representantes de la mayor(cid:237)a de dichos pa(cid:237)ses -tanto en las sedes comunitarias como en los terceros pa(cid:237)ses- son con mucha frecuencia intØrpretes del pa(cid:237)s tercero quienes llevan a cabo la interpretaci(cid:243)n a partir y hacia el interlocutor de dicho pa(cid:237)s. ¿Acaso no considera la Comisi(cid:243)n que no s(cid:243)lo procede, sino que es urgente, en particular para optimizar la rentabilidad de reuniones especialmente costosas, concebir pol(cid:237)ticas ad hoc que prevean en particular la financiaci(cid:243)n de estructuras adecuadas en esos terceros pa(cid:237)ses, el establecimiento de una reserva de intØrpretes de la Uni(cid:243)n (comœn a los servicios del Consejo, la Comisi(cid:243)n y el Parlamento) capaces de garantizar, cuando sea necesario, un servicio de interpretaci(cid:243)n de las lenguas de los pa(cid:237)ses terceros en cuesti(cid:243)n (en especial, macedonio, albanØs, croata, serbio, armenio, georgiano, azer(cid:237), kazaj, turcomano, tayik, uzbeko, kirguiz y mongol) hacia las lenguas de la Uni(cid:243)n y la financiaci(cid:243)n de la formaci(cid:243)n de intØrpretes locales capaces de utilizar tØcnicas y tecnolog(cid:237)as modernas? Respuesta del Vicepresidente Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (22 de diciembre de 1999) Desde 1990 la Comisi(cid:243)n ha organizado pruebas de selecci(cid:243)n para intØrpretes independientes de las lenguas de los pa(cid:237)ses de Europa Central y Oriental (PECO). Actualmente unos 200 intØrpretes han sido acreditados para todas las lenguas PECO, lo que permite proporcionar la interpretaci(cid:243)n necesaria en todas las reuniones que se organizan en relaci(cid:243)n con la ampliaci(cid:243)n. Se han hecho considerables esfuerzos con la ayuda de la TAIEX (sistema de intercambio de informaci(cid:243)n sobre asistencia tØcnica) y otras organizaciones para mejorar la formaci(cid:243)n de los intØrpretes en los pa(cid:237)ses candidatos. Las actividades incluyen enseæanza y ayuda tØcnica y financiera a cursos de formaci(cid:243)n y 80 becas para estudiantes de interpretaci(cid:243)n de lenguas PECO. AdemÆs se ofrecen cursos profesionales de estas lenguas al personal de la Comisi(cid:243)n y a los intØrpretes independientes. Existen listas de intØrpretes acreditados para albanØs y las lenguas de la antigua Yugoslavia con excepci(cid:243)n del esloveno, que es, obviamente, la lengua de un pa(cid:237)s candidato. El nœmero de intØrpretes en las lenguas de la antigua Uni(cid:243)n SoviØtica, con excepci(cid:243)n del ruso, es muy pequeæo. La Comisi(cid:243)n tiene una lista restringida, y tambiØn coopera con las autoridades de los pa(cid:237)ses concernidos o con las delegaciones de la Comisi(cid:243)n in situ para cubrir peticiones espec(cid:237)ficas. La Comisi(cid:243)n estÆ estudiando diversas posibilidades para remediar los problemas ligados a la interpretaci(cid:243)n de las lenguas de estos pa(cid:237)ses, teniendo en cuenta la necesidad de lograr un efecto multiplicador. La Comisi(cid:243)n comunicarÆ las conclusiones de estos estudios a su debido tiempo


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2072/99 von Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) an die Kommission. Tabakwerbeverbot, Pressefreiheit.

eurovoc_concepts:
France
United Kingdom
advertising
freedom of the press
smoking
tobacco industry

text: C 219 E/84 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/100) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2072/99 von Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) an die Kommission (12. November 1999) Betrifft: Tabakwerbeverbot, Pressefreiheit Ist es richtig, da(cid:223) im Zusammenhang mit der Umsetzung der Richtlinie (cid:252)ber das Tabakwerbeverbot die Mitgliedstaaten Gro(cid:223)britannien und Frankreich beabsichtigen, nach Umsetzung dieser Richtlinie in ihren L(cid:228)ndern den Vertrieb von Zeitschriften zu verbieten, die aus L(cid:228)ndern stammen, in denen kein Tabakwerbe- verbot existiert bzw. die Richtlinie noch nicht umgesetzt worden ist, sofern in diesen Publikationen Tabakwerbung stattfindet? Wie beurteilt die Europ(cid:228)ische Kommission diesen Vorgang vor dem Hintergrund der Gew(cid:228)hrleistung der Pressefreiheit? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (13. Dezember 1999) Da(cid:223) zwei Mitgliedstaatn beabsichtigen sollen, den Vertrieb von Publikationen mit Tabakwerbung ein- zuschr(cid:228)nken, ist der Kommission nicht bekannt. Sollten ihr solche F(cid:228)lle bekannt werden, w(cid:252)rden diese im Rahmen der Richtlinie 98/43/EG des Parlaments und des Rates vom 6. Juli 1998 zur Angleichung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften der Mitglied- staaten (cid:252)ber Werbung und Sponsoring zugunsten von Tabakerzeugnissen (1) gepr(cid:252)ft werden. In bezug auf die Presse mu(cid:223) die Richtlinie allerdings erst bis zum 30. Juli 2002 in nationales Recht umgesetzt werden. (1) ABl. L 213 vom 30. 7. 1998. (2000/C 219 E/101) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2073/99 von Agnes Schierhuber (PPE-DE) an die Kommission (12. November 1999) Betrifft: Kartelle und WTO (cid:129) Vereinbarkeit 1. Ist das (cid:214)lkartell OPEC mit den WTO-Regeln vereinbar? 2. Wenn ja, welche Positionen werden von Seiten der EU bei der WTO-Milleniumsrunde gegen die marktverzerrenden Ma(cid:223)nahmen der OPEC-Staaten eingenommen werden? 3. Wie sind die (Zwangs-) Einhand-Exportorganisationen in Neuseeland, Australien, Kanada (Dairy Board, Wheat Board, etc. ) in ihrer Auswirkung auf den Welthandel zu beurteilen, und wie sind sie mit der WTO vereinbar? 4. Wie sind Ma(cid:223)nahmen wie Exportkredite, interne Transportsubventionen, jeweils eigene Zulassungs- verfahren in einzelnen Bundesstaaten (USA) in ihrer Auswirkung auf den Welthandel zu beurteilen, und wie sind sie mit der WTO vereinbar? Antwort von Herrn Lamy im Namen der Kommission (22. Dezember 1999) 1. und 2. Die Frage, ob die Organisation der erd(cid:246)lexportierenden L(cid:228)nder (OPEC) mit den Regeln der Welthandelsorganisation (WTO) vereinbar ist, hat sich praktisch nie gestellt. Wenn auch die Gemeinschaft


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2409/1999 της Επιτροπής, της 12ης Νοεμβρίου 1999, για καθορισμό της μέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή μακρόσπερμου λευκασμένου ρυζιού στο πλαίσιο της δημοπρασίας που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2176/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country

formats: pdf print

text: 13. 11. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 291/5 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2409/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Νοεµβρίου 1999 για καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή µακρόσπερµου λευκασµένου ρυζιού στο πλαίσιο της δηµοπρασίας που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2176/1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3072/95 του Συµβουλίου, της 22ας ∆εκεµβρίου 1995, περί κοινής οργάνωσης της αγοράς της όρυ- ζας (1), όπως τροποποιήθηκε από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2072/ 98 (2), και ιδίως το άρθρο 13 παράγραφος 3, Εκτιµώντας: (1) (2) ότι, µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2176/1999 της Επι- τροπής (3), προκηρύχθηκε δηµοπρασία για την επιστροφή κατά την εξαγωγή του ρυζιού· ότι, σύµφωνα µε το άρθρο 5 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 584/75 της Επιτροπής (4), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 299/95 (5), βάσει των προ- σφορών που υποβλήθηκαν η Επιτροπή δύναται, κατά τη διαδικασία η οποία προβλέπεται στο άρθρο 22 του κανονι- σµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95, να αποφασίσει τον καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή· ότι, για τον καθορισµό αυτό, πρέπει να ληφθούν, κυρίως, υπόψη τα κριτήρια τα προβλεπόµενα στο άρθρο 13 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95· ότι η δηµοπρασία κατακυρούται στον υποβάλλοντα προσφορά η οποία ευρίσκεται στο επίπεδο της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή ή σε κάποιο κατώ- τερο επίπεδο· (3) (4) ότι η εφαρµογή των ανωτέρω κριτηρίων στην παρούσα κατάσταση της αγοράς του εν λόγω ρυζιού οδηγεί στον καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή στο ποσό που αναφέρεται στο άρθρο 1· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Η µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή µακρόσπερµου λευκασµέ- νου ρυζιού του κωδικού ΣΟ 1006 30 67 προορισµού ορισµένων τρίτων χωρών, καθορίζεται βάσει προσφορών που έχουν υποβληθεί από τις 5 έως τις 11 Νοεµβρίου 1999, σε 249,00 EUR/t, στο πλαίσιο της δηµοπρασίας που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2176/1999. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 13 Νοεµβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 12 Νοεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 329 της 30. 12. 1995, σ. 18. (2) ΕΕ L 265 της 30. 9. 1998, σ. 4. (3) ΕΕ L 267 της 15. 10. 1999, σ. 4. (4) ΕΕ L 61 της 7. 3. 1975, σ. 25. (5) ΕΕ L 35 της 15. 2. 1995, σ. 8


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2060/99 υποβολή: Ioannis Marínos (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Υποψηφιότητα της Τουρκίας.

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
Croatia
North Macedonia
Serbia
Türkiye
accession to the European Union
democratisation
international human rights law
protection of minorities

text: C 203 E/126 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 18. 7. 2000 opoi·vn to 75 % se sxe·dia epi·deijhw ananev·simvn phgv·n. H Epitroph· symfvnei· o·ti ypa·rxei epei·goysa ana·gkh na enuarry·nei thn epi·deijh ly·sevn poy eynooy·n th xrh·sh kainoto·mvn phgv·n ananev·simhw ene·rgeiaw kai ua h·uele na antapokriuei· sto sxo·lio o·so ei·nai dynato·n. H prv·th pro·tash ypobolh·w prosforv·n gia to pro·gramma ene·rgeiaw (h ptyxh· thw ene·rgeiaw sto eidiko· pro·gramma ETA «ene·rgeia, periba·llon kai aeifo·row ana·ptyjh») topoue·thse se eje·xoysa ue·sh tiw ananev·simew phge·w. Pra·gmati para· toyw periorismoy·w toy progra·mmatow ergasi·aw, kaly·fuhkan apo· thn pro·tash sxedo·n o·loi oi tomei·w tvn ananev·simvn. Env· h telikh· apo·fash gia ta sxe·dia toy 1999 den e·xei lhfuei· ako·ma, mporoy·me na poy·me h·dh o·ti to meri·dio tvn sxedi·vn gia ananev·simew phge·w kai gia epi·deijh stiw ananev·simew, lamba·nontaw ypo·ch tiw desmey·seiw toy proy¤ pologismoy· poy diati·uetai gia to ypopro·gramma «Mh pyrhnikh· ene·rgeia», ua plhsia·zei se mega·lo baumo· to sto·xo poy ti·uetai sto sxo·lio gia ton proy¤ pologismo·. (2000/C 203 E/161) GRAPTH ERVTHSH E-2060/99 ypobolh·: Ioannis Marínos (PPE-DE) prow thn Epitroph· (12 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Ypochfio·thta thw Toyrki·aw H Epitroph· eishgh·uhke prow to Symboy·lio Ypoyrgv·n kai sto Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio thn apodoxh· thw Toyrki·aw vw ypochfi·oy me·loyw thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw, uevrv·ntaw o·ti oy·te h amfilego·menh gevgrafikh· ue·sh thw (kyri·vw asiatikh· xv·ra), oy·te h apoysi·a tvn krithri·vn thw Kopegxa·ghw (anurv·pina dikaiv·mata, dhmokratikoi· uesmoi·, metaxei·rish meionoth·tvn, k. a·. ) empodi·zoyn thn apodoxh· ayth·. lla to·te giati·, o·pvw edh·lvse o pro·edrow k. Prodi, ea·n h Kroati·a, h Bosni·a, h Serbi·a, h FYROM, poy ei·nai anamfi·bola eyrvpai¤ke·w xv·rew, ypoba·loyn ai·thsh gia na anagnvristoy·n ypoch·fiew xv·rew, ua apodexuei· h Epitroph· thn ypochfio·thta· toyw mo·non efo·son plhroy·n ta krith·ria thw Kopegxa·ghw; Giati· ayte·w oi diakri·seiw kai se poie·w arxe·w kai poia· nomikh· ba·sh sthri·zetai ayth· h politikh· tvn dy·o me·trvn kai dy·o staumv·n; Kai apo· po·te kai apo· poioy·w apofasi·suhke na parameri·zontai oi arxe·w sth ba·sh tvn opoi·vn uemeliv·uhke kai ejeli·xuhke h Eyrvpai¤kh· nvsh, o·tan ayto· ejyphretei· oikonomika· kai strathgika· symfe·ronta ka·poivn ek tvn xvrv·n melv·n kai ma·lista se ba·row anti·stoixvn symfero·ntvn a·llvn xvrv·n thw E. E. ; Apa·nthsh toy k. Verheugen ej ono·matow thw Epitroph·w (3 Dekembri·oy 1999) H Epitroph· fronei· pra·gmati o·ti h Toyrki·a ua pre·pei na uevrei·tai vw xv·ra ypoch·fia gia prosxv·rhsh sthn (cid:201)nvsh. Ypoba·llontaw ai·thsh gia prosxv·rhsh sthn (cid:201)nvsh to 1987, h Toyrki·a eje·frase h·dh thn epiuymi·a thw na katastei· me·low thw (cid:201)nvshw. Eja·lloy, h symfvni·a thw `gkyraw, kai idi·vw to a·ruro 28, kauv·w kai dia·forew dhlv·seiw thw (cid:201)nvshw anafe·rontai safv·w sto endexo·meno prosxv·rhshw thw Toyrki·aw. H Epitroph· efarmo·zei ta krith·ria thw Kopegxa·ghw gia thn prosxv·rhsh kata· ton i·dio tro·po gia o·lew tiw ypoch·fiew xv·rew. Ta krith·ria ayta· pre·pei na plhroy·ntai prin apo· thn ek me·royw thw ypoch·fiaw xv·raw apo·kthsh thw idio·thtaw toy me·loyw thw (cid:201)nvshw. Ayto· isxy·ei kai gia thn Toyrki·a. Eja·lloy, den ei·nai dynato·n na arxi·soyn diapragmatey·seiw me thn Toyrki·a protoy· h sygkekrime·nh xv·ra ekplhrv·sei ta politika· krith·ria thw Kopegxa·ghw. (cid:211)son afora· tiw loipe·w eyrvpai¤ke·w xv·rew, h Epitroph· syne·sthse stiw 13 Oktvbri·oy 1999 sthn (cid:201)nvsh na «diakhry·jei o·ti oi xv·rew thw prv·hn Gioygkoslabi·aw kai h Albani·a ua mpore·soyn, en kairv·, na gi·noyn kai ayte·w me·lh thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw». Syne·sthse, epi·shw, sthn (cid:201)nvsh na kauori·sei kai a·lla krith·ria e·ntajhw symplhrv·nontaw ayta· thw Kopegxa·ghw kai ejartv·ntaw thn e·ntajh sthn EE o·xi mo·non apo· thn th·rhsh tvn arxv·n toy a·ruroy 6 thw SEE alla· kai apo· thn amoibai·a anagnv·rish tvn syno·rvn toyw, apo· th dieyue·thsh o·lvn tvn ekkremoth·tvn poy aforoy·n th metaxei·rish tvn eunikv·n meionoth·tvn, apo· thn egkaui·drysh eno·w perifereiakoy· organismoy· eleyue·roy empori·oy kai oikonomikh·w synergasi·aw poy ua apotele·sei th ba·sh thw plhre·sterhw ensvma·tvsh·w toyw sthn (cid:201)nvsh


title: PERGUNTA ESCRITA E-2073/99 apresentada por Agnes Schierhuber (PPE-DE) à Comissão. Os cartéis e a sua compatibilidade com a OMC.

eurovoc_concepts:
GATT
OPEC
Uruguay Round
World Trade Organisation
agricultural product
export credit
international trade
restriction on competition

text: C 219 E/84 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/100) PERGUNTA ESCRITA E-2072/99 apresentada por Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Proibi(cid:231)ªo da publicidade ao tabaco e liberdade de imprensa (12 de Novembro de 1999) SerÆ verdade que, no contexto da transposi(cid:231)ªo da directiva relativa (cid:224) proibi(cid:231)ªo da publicidade ao tabaco, os Estados-membros Reino Unido e Fran(cid:231)a tŒm a inten(cid:231)ªo de, uma vez transposta a directiva para a ordem jur(cid:237)dica interna dos seus pa(cid:237)ses, proibir a comercializa(cid:231)ªo de revistas provenientes de pa(cid:237)ses em que essa proibi(cid:231)ªo nªo existe ou em que a directiva ainda nªo foi transposta, na medida em que nessas publica(cid:231)ıes seja feita publicidade ao tabaco? Como aju(cid:237)za a Comissªo Europeia da referida medida, tendo em conta a garantia da liberdade de imprensa? Resposta de David Byrne em nome da Comissªo (13 de Dezembro de 1999) A Comissªo nªo estÆ informada sobre a inten(cid:231)ªo de dois Estados-membros restringirem a circula(cid:231)ªo de publica(cid:231)ıes que incluam publicidade ao tabaco. Se tais casos lhe fossem apresentados, seriam considerados abrangidos pela Directiva 98/43/CE do Parlamento Europeu e do Conselho de 6 de Julho de 1998 relativa (cid:224) aproxima(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros em matØria de publicidade e de patroc(cid:237)nio dos produtos do tabaco (1). Contudo, no que se refere (cid:224) imprensa, esta Directiva s(cid:243) terÆ de ser transposta para a legisla(cid:231)ªo nacional atØ 30 de Julho de 2002 (1) JO L 213 de 30. 7. 1998. (2000/C 219 E/101) PERGUNTA ESCRITA E-2073/99 apresentada por Agnes Schierhuber (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (12 de Novembro de 1999) Objecto: Os cartØis e a sua compatibilidade com a OMC 1. SerÆ o cartel do petr(cid:243)leo OPEP compat(cid:237)vel com as regras da OMC? Em caso afirmativo, que posi(cid:231)ªo irÆ assumir a Uniªo Europeia no Millenium Round da OMC contra 2. as medidas de distor(cid:231)ªo da concorrŒncia adoptadas pelos pa(cid:237)ses da OPEP? 3. Como deverÆ ser entendido o impacto que tŒm no comØrcio mundial as organiza(cid:231)ıes de exporta(cid:231)ªo monopolistas (obrigat(cid:243)rias) na Nova Zel(cid:226)ndia, na AustrÆlia e no CanadÆ (Dairy Board, Wheat Board, etc. ), e em que medida serªo aquelas compat(cid:237)veis com a OMC? 4. Como deverÆ ser entendido o impacto que produzem no comØrcio mundial medidas, como sejam crØditos (cid:224) exporta(cid:231)ªo, subven(cid:231)ıes internas aos transportes e a existŒncia de procedimentos de autoriza(cid:231)ªo pr(cid:243)prios nos vÆrios Estados federados dos EUA? Em que medida serªo as mesmas compat(cid:237)veis com a OMC? Resposta de Pascal Lamy em nome da Comissªo (22 de Dezembro de 1999) 1. e 2. O problema da compatibilidade da Organiza(cid:231)ªo dos Pa(cid:237)ses Exportadores de Petr(cid:243)leo (OPEP) com as regras da Organiza(cid:231)ªo Mundial de ComØrcio (OMC) nunca se colocou na prÆtica. Embora a Comuni- 1. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 219 E/85 dade considere que as futuras negocia(cid:231)ıes em matØria de concorrŒncia deveriam incluir compromissos por parte dos Estados no sentido de tratar os cartØis como graves viola(cid:231)ıes do direito da concorrŒncia, importa referir que as restri(cid:231)ıes impostas pelos Estados geralmente nªo sªo abrangidas pelo (cid:226)mbito de aplica(cid:231)ªo dessas disciplinas no dom(cid:237)nio da concorrŒncia. Contudo, Ø evidente que qualquer restri(cid:231)ªo imposta por um Estado terÆ de ser conforme (cid:224)s regras em vigor no (cid:226)mbito da OMC. 3. Para serem compat(cid:237)veis com as regras da OMC, as empresas comerciais do Estado (ECE), tais como as que existem na Nova Zel(cid:226)ndia, na AustrÆlia e no CanadÆ para certos produtos agr(cid:237)colas de base, tŒm de observar as disposi(cid:231)ıes estabelecidas no artigo XVII do Acordo Geral sobre Pautas Aduaneiras e ComØrcio (GATT). Ao definir a sua abordagem para a nova ronda no que respeita (cid:224) agricultura, a Comunidade indicou que o funcionamento das ECE deveria ser examinado, em especial quando se abordar a questªo das vÆrias formas de apoio (cid:224) exporta(cid:231)ªo. As regras relativas aos crØditos (cid:224) exporta(cid:231)ªo, denominadas «ConvØnio relativo a Directrizes para os 4. CrØditos (cid:224) Exporta(cid:231)ªo que Beneficiam de Apoio Oficial» foram estabelecidas num f(cid:243)rum em que participam na qualidade de membro praticamente todos os pa(cid:237)ses da Organiza(cid:231)ªo de Coopera(cid:231)ªo e de Desenvolvimento Econ(cid:243)micos (OCDE) (por exemplo, a Turquia e o MØxico nªo sªo membros). Sempre se considerou que os pa(cid:237)ses mais interessados numa disciplina forte neste dom(cid:237)nio sªo provavelmente sobretudo os pa(cid:237)ses que concedem crØditos (cid:224) exporta(cid:231)ªo e garantias de crØdito (cid:224) exporta(cid:231)ªo com base num seguro e nªo aqueles que essencialmente recebem esses crØditos. As normas abrangem as vendas de bens de capital que beneficiam de crØdito com dura(cid:231)ªo igual ou superior a dois anos. Contudo, em Setembro de 1994, acordou-se que as negocia(cid:231)ıes relativas (cid:224)s condi(cid:231)ıes de crØdito aplicÆveis aos produtos agr(cid:237)colas come(cid:231)ariam logo que o acordo do Uruguay Round fosse aplicado. O no 2 do artigo 10o do acordo do Uruguay Round relativo (cid:224) agricultura prevŒ o desenvolvimento de regimes internacionalmente acordados para reger a concessªo de crØditos (cid:224) exporta(cid:231)ªo, de garantias aos crØditos (cid:224) exporta(cid:231)ªo ou de programas de seguros, como parte do acordo de Marraquexe sobre os compromissos em matØria de concorrŒncia no que se refere a exporta(cid:231)ıes. Apesar desta disposi(cid:231)ªo, foi imposs(cid:237)vel chegar, durante o per(cid:237)odo de execu(cid:231)ªo do Uruguay Round, a um acordo relativo aos referidos regimes para os produtos agr(cid:237)colas no (cid:226)mbito da OCDE, devido (cid:224) resistŒncia por parte dos Estados Unidos. Consequentemente, a Comissªo indicou no seu mandato para Seattle que a questªo dos crØditos (cid:224) exporta(cid:231)ªo no sector agr(cid:237)cola tambØm tem de ser abordada no (cid:226)mbito da OMC, como um exemplo de nªo aplica(cid:231)ªo, aquando da negocia(cid:231)ªo das medidas de concorrŒncia relativas (cid:224)s exporta(cid:231)ıes de produtos agr(cid:237)colas. No que se refere (cid:224)s subven(cid:231)ıes internas ao transporte de produtos agr(cid:237)colas, na medida em que as mesmas estejam relacionadas com a agricultura, terªo de observar as disposi(cid:231)ıes pertinentes do acordo sobre a agricultura e ser notificadas de acordo com o mesmo. Contudo, cumpre recordar que um dos regimes mais importantes a este respeito, o chamado «Crow Rate» utilizado pelo CanadÆ, que era uma forma de subven(cid:231)ªo (cid:224) exporta(cid:231)ªo, foi retirado. (2000/C 219 E/102) PERGUNTA ESCRITA E-2076/99 apresentada por Antonios Trakatellis (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (12 de Novembro de 1999) Objecto: Perigo para a saœde pœblica na GrØcia em virtude da presen(cid:231)a de elevadas concentra(cid:231)ıes de arsØnico na Ægua potÆvel (cid:129) viola(cid:231)ªo da legisla(cid:231)ªo comunitÆria Recentes medi(cid:231)ıes da qualidade da Ægua potÆvel levadas a efeito na regiªo de Halastra, Sal(cid:243)nica, pela Universidade AristotØlica de Sal(cid:243)nica, revelaram uma muito elevada concentra(cid:231)ªo de arsØnico da ordem dos 64 microgramas por litro (µg/l), o que coloca directamente em perigo a saœde pœblica. Esta concentra(cid:231)ªo excede consideravelmente o valor mÆximo admiss(cid:237)vel na Unªo Europeia, equivalente a 50 µg/l, em conformidade com a Directiva 80/778/CEE (1), relativa (cid:224) qualidade das Æguas destinadas ao consumo humano, sendo o perigo para a saœde pœblica ainda mais elevado na (cid:243)ptica da nova directiva aprovada em 1998 (Directiva 98/83/CE) (2), relativa (cid:224) qualidade da Ægua destinada ao consumo humano, que substitui a anterior e estabelece em 10 µg/l o valor mÆximo admiss(cid:237)vel para o arsØnico


title: ΑΝΑΚΟΙΝΩΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ ΠΡΟΣ ΤΟ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟ σύμφωνα με το άρθρο 251, παράγραφος 2, δεύτερο εδάφιο της συνθήκης EK σχετικά με την κοινή θέση του Συμβουλίου επί της τροποποιημένης πρότασης οδηγίας του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου σχετικά με τις λιμενικές εγκαταστάσεις παραλαβής αποβλήτων πλοίου και καταλοίπων φορτίου

eurovoc_concepts:
harbour installation
marine pollution
storage of waste
vessel


title: Proposition de décision du Conseil concernant la clôture des consultations engagées avec la République de Guinée- Bissau conformément à l'article 366 bis de la quatrième convention ACP-CE

eurovoc_concepts:
EU relations
Guinea-Bissau
democratisation
fourth Lomé Convention
rule of law

text: COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES Bruxelles, le 12. 11. 1999 COM(1999) 491 final Proposition de DÉCISION DU CONSEIL concernant la clôture des consultations engagées avec la République de Guinée-Bissau conformément à l’article 366 bis de la quatrième convention ACP-CE (présentée par la Commission) EXPOSÉ DES MOTIFS Suite aux événements survenus en Guinée-Bissau les 6 et 7 mai 1999, l’Union européenne a rendu publique une déclaration condamnant le recours à la force, la destitution du Président démocratiquement élu en violation de l’Accord d’Abuja ainsi que les attaques lancées contre des missions diplomatiques. L’article 5 de la Convention de Lomé fait du respect des droits de l’Homme, des principes démocratiques et de l’Etat de droit le fondement des relations entre les Etats ACP et la Communauté. L’Union a donc demandé aux différents acteurs de la vie politique bissau-guinéenne: – – – d'œuvrer pour la réconciliation nationale, la reconstruction et le développement; de relancer la démocratisation sur base de la constitution nationale; de prendre les dispositions nécessaires pour organiser des élections présidentielles et législatives libres et régulières au mois de novembre 1999. Conformément à l’article 366 bis de la Convention de Lomé mis en œuvre par la décision 1999/214/CE du Conseil du 11 mars 1999, le Conseil a décidé le 19 juillet 1999, sur proposition de la Commission, d’inviter la Guinée-Bissau à des consultations en vue d’examiner de façon approfondie la situation, souligner l’importance attachée par l’Union européenne au respect des éléments essentiels visés à l’article 5 de la Convention et connaître les intentions de la Guinée-Bissau à cet égard. Ces consultations ont eu lieu à Bruxelles le 26 juillet 1999, dans une atmosphère franche et constructive. Au nom de l’Union européenne, le président du COREPER a fait une déclaration appelant: – – – – au rétablissement de l’état de droit: libération des prisonniers politiques, liberté d’expression, fonctionnement et indépendance du système judiciaire; à la remise en état des institutions; au respect du calendrier des élections; à la séparation effective des pouvoirs civil et militaire. Face à cet appel, la délégation de la Guinée-Bissau, menée par le Premier Ministre, M. Fadul, a fourni des informations sur la situation du pays, suite auxquelles la présidence de l’Union a pris note de ce que: – – – la Constitution et les droits de l’Homme étaient respectés; les militaires arrêtés à la suite des événements des 6 et 7 mai 1999 avaient été formellement mis sous procédure judiciaire ou libérés; les institutions de l’Etat fonctionnaient et des nominations pour les postes clés avaient été effectuées; 2 – – – – les partis politiques et les médias étaient actifs sans aucune restriction; l’Assemblée nationale se réunissait et constituait le siège du débat politique; la Junte militaire avait l’intention de poursuivre une stratégie de retour aux casernes et de non-ingérence dans la vie économique et politique ; la préparation des élections législatives et présidentielles suivait son cours en fonction de la date prévue, c'est-à-dire le 28 novembre 1999. A la fin de ces consultations, la présidence de l’Union a noté avec satisfaction les efforts déployés par le gouvernement de la Guinée-Bissau en faveur du rétablissement de l'état de droit, de la séparation effective des pouvoirs, de la remise en état des institutions et du respect du calendrier des élections. Elle a également pris acte de l’engagement des autorités bissau-guinéennes de poursuivre sans relâche les efforts entamés, ainsi que de leur disponibilité à tenir l’Union européenne informée des résultats de ces efforts, tout en soulignant qu’elle suivrait de très près l’évolution de la situation en Guinée-Bissau et veillerait à la tenue des engagements pris par les autorités de transition, qui constituent des préalables à la normalisation des relations de coopération de l’Union européenne avec ce pays. A la lumière de ce qui précède et conformément aux articles 5 et 366 bis de la Convention de Lomé ainsi qu’à l’article 2 de la décision 1999/214/CEE du Conseil, la Commission propose au Conseil de décider: de conclure les consultations engagées avec la République de Guinée-Bissau et de considérer la lettre à adresser aux autorités bissau-guinéennes dont le texte figure en annexe à la proposition de décision du Conseil ci-après comme faisant partie de cette décision. 3 Proposition de DÉCISION DU CONSEIL concernant la clôture des consultations engagées avec la République de Guinée-Bissau conformément à l’article 366 bis de la quatrième convention ACP-CE LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu la quatrième convention ACP-CE1, modifiée par 4 novembre 19952, l'accord signé à Maurice le vu la décision 1999/214/CE du Conseil, du 11 mars 1999, relative à la procédure de mise en oeuvre de l’article 366 bis de la quatrième convention ACP-CE3, et notamment son article 2, vu la proposition de la Commission4, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) (5) 1 2 3 4 Suite aux événements survenus en Guinée-Bissau les 6 et 7 mai 1999, dans sa déclaration du 18 mai 1999, l'Union européenne a condamné le recours à la force, la destitution du Président démocratiquement élu en violation de l'Accord d'Abuja ainsi que les attaques lancées contre des missions diplomatiques. Le Conseil a décidé le 19 juillet 1999 en vertu de l'article premier de la décision 1999/214/CE d'ouvrir des consultations avec la Guinée-Bissau en application de l'article 366 bis de la quatrième convention ACP-CE. Des consultations franches et constructives ont eu lieu le 26 juillet 1999, à l’occasion desquelles le gouvernement de la Guinée-Bissau a fait état des mesures qu’il avait déjà mises, ou entendaient mettre, en œuvre pour répondre aux attentes exprimées par l’Union européenne dans sa déclaration du 18 mai 1999. Le gouvernement de la Guinée-Bissau déploie ses efforts en faveur du rétablissement de l’Etat de droit, de la séparation effective des pouvoirs, de la remise en état des institutions et du respect du calendrier des élections législatives et présidentielles. Le gouvernement de la Guinée-Bisau s'est engagé à poursuivre sans relâche les efforts entamés et s'est montré disposé à tenir l’Union européenne informée des résultats de ces efforts. JO L 229 du 17. 8. 1999, p. 3. JO L 156 du 29. 5. 1998, p. 3. JO L 75 du 20. 3. 1999, p. 32. JO C 4 (6) Il convient dès lors de clôturer les consultations, A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: Article premier Les consultations engagées avec la République de Guinée-Bissau conformément à l’article 366 bis, paragraphe 2, de la quatrième convention ACP-CE sont clôturées. La lettre figurant en annexe, qui fait partie intégrante de la présente décision est adressée au gouvernement de la Guinée-Bissau. Article 2 Article 3 Les États membres sont destinataires de la présente décision. Fait à Bruxelles, le Par le Conseil Le Président 5 ANNEXE Lettre à adresser au gouvernement de la Guinée-Bissau l’article 5 de la quatrième Fidèle à son attachement aux principes qui convention ACP-CE (Convention de Lomé IV), l’Union européenne a publiquement condamné l’utilisation qui avait été faite de la violence en Guinée-Bissau les 6 et 7 mai derniers. inspirent Vu la nature de ces événements, le Conseil de l’Union a décidé le 19 juillet 1999 de l’ouverture de consultations avec la Guinée-Bissau au titre de l’article 366 bis de la Convention, afin d’examiner de façon approfondie la situation, de souligner l'importance attachée par l'Union européenne au respect des éléments essentiels visés à l'article 5 de la Convention et de connaître les intentions de la Guinée-Bissau à cet égard. Cette ouverture a coïncidé avec le souhait exprimé par le gouvernement de la Guinée-Bissau d’entamer un dialogue permettant de voir se normaliser, le plus rapidement possible, les relations avec l’Union européenne. Durant ces consultations, qui ont eu lieu le 26 juillet 1999, l’Union européenne a noté avec satisfaction les efforts déployés par le gouvernement d’unité nationale en faveur du rétablissement de l’Etat de droit, de la séparation effective des pouvoirs, de la remise en état des institutions et du respect du calendrier des élections. L’Union européenne a également pris acte de l’engagement du gouvernement de la Guinée-Bissau de poursuivre sans relâche les efforts entamés, ainsi que de leur disponibilité à la tenir informée des résultats de ces efforts. A la lumière de ce qui précède, le Conseil de l’Union a décidé de clôturer les consultations engagées conformément à l’article 366 bis de la Convention de Lomé. L’Union européenne suivra étroitement l’évolution de la situation en Guinée-Bissau et entend veiller au respect des engagements pris par le gouvernement de transition. Par le Conseil Par la Commission 6


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2410/1999 av den 12 november 1999 om fastställande av en maximisubvention för leverans till Réunion av från ytterskalet befriat långkornigt ris inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2177/1999

eurovoc_concepts:
Réunion
award of contract
export subsidy
rice

text: L 291/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 11. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2410/1999 av den 12 november 1999 om fastställande av en maximisubvention för leverans till Réunion av från ytterskalet befriat långkornigt ris inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2177/1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2072/98 (2), särskilt artikel 10. 1 i denna, med beaktande av kommissionens förordning (EEG) nr 2692/ 89 av den 6 september 1989 om tillämpningsföreskrifter för export av ris till Réunion (3), ändrad genom förordning (EG) nr 1453/1999 (4), särskilt artikel 9. 1 i denna, och med beaktande av följande: 1. 2. förordning (EG) nr 2177/ Genom kommissionens 1999 (5) öppnades en anbudsinfordran för fastställandet av den subvention som skall utgå för leverans av ris till Réunion. På grundval av lämnade anbud kan kommissionen i enlighet med artikel 9 i förordning (EEG) nr 2692/89 och i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 22 i förordning (EG) nr 3072/95 besluta om fast- ställande av en maximisubvention. 3. 4. Vid fastställandet bör de kriterier som föreskrivs i artik- larna 2 och 3 i förordning (EEG) nr 2692/89 särskilt beaktas. Anbudsförfarandet beviljas varje anbudsgivare vars anbud är lika med eller lägre än maximisubven- tionen. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- från Förvaltningskommittén för liga med yttrandet spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 En maximisubvention för leverans av från ytterskalet befriat långkornigt ris under KN-nummer 1006 20 98 till Réunion skall på grundval av de anbud som lämnats från och med den 8 till och med den 11 november 1999 fastställas till 265,00 EUR/t inom ramen för det anbudsförfarande som avses i förordning (EG) nr 2177/1999. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 13 november 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 12 november 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) EGT L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (3) EGT L 261, 7. 9. 1989, s. 8. (4) EGT L 167, 2. 7. 1999, s. 19. (5) EGT L 267, 15. 10. 1999, s. 7


title: Regolamento (CE) n. 2416/1999 della Commissione, del 12 novembre 1999, che fissa i prezzi minimi di vendita del burro e gli importi massimi degli aiuti per la crema, il burro e per il burro concentrato per la quarantaduesima gara particolare effettuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 2571/97

eurovoc_concepts:
award of contract
butter
cream
discount sale
food processing

text: L 291/12 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 13. 11. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 2416/1999 DELLA COMMISSIONE del 12 novembre 1999 che fissa i prezzi minimi di vendita del burro e gli importi massimi degli aiuti per la crema, il burro e per il burro concentrato per la quarantaduesima gara particolare effettuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 2571/97 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 804/68 del Consiglio, del 27 giugno 1968, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1587/96 (2), in particolare l'articolo 6, paragrafi 3 e 6, e l'articolo 12, paragrafo 3, considerando quanto segue: il burro concentrato, che possono essere differenziati secondo la destinazione, il tenore di materia grassa del burro e il modo di utilizzazione, ovvero si può decidere di non dare seguito alla gara; conseguentemente occorre fissare l'importo o gli importi delle cauzioni di trasfor- mazione; (2) le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per il latte e i prodotti lattiero-caseari, (1) regolamento (CE) n. 2571/97 della a norma del Commissione, del 15 dicembre 1997, relativo alla vendita a prezzo ridotto di burro e alla concessione di un aiuto per la crema, il burro e il burro concentrato destinati alla fabbricazione dei prodotti della pasticceria, di gelati e di altri prodotti alimentari (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 494/1999 (4), gli orga- nismi di intervento vendono mediante gara alcuni quan- titativi di burro da essi detenuti ed erogano un aiuto per la crema, il burro e il burro concentrato; a norma dell'ar- ticolo 18 del citato regolamento, si procede alla fissa- zione, tenendo conto delle offerte ricevute per ogni gara particolare, di un prezzo minimo di vendita del burro e di un importo massimo dell'aiuto per la crema, il burro e HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per la quarantaduesima gara particolare effettuata nell'ambito della gara permanente indetta dal regolamento (CE) n. 2571/ 97, importi delle cauzioni di trasformazione sono fissati nella tabella riportata nell'allegato. l'importo massimo degli aiuti, nonché gli Il presente regolamento entra in vigore il 13 novembre 1999. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 12 novembre 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 148 del 28. 6. 1968, pag. 13. (2) GU L 206 del 16. 8. 1996, pag. 21. (3) GU L 350 del 20. 12. 1997, pag. 3. (4) GU L 59 del 6. 3. 1999, pag. 17. 13. 11. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 291/13 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 12 novembre 1999, che fissa i prezzi minimi di vendita del burro e gli importi massimi degli aiuti per la crema, il burro e per il burro concentrato per la quarantaduesima gara particolare effettuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 2571/97 Formula A B Modo di utilizzazione Con rivelatori Senza rivelatori Con rivelatori Senza rivelatori (EUR/100 kg) Prezzo minimo di vendita Burro ≥ 82 % Cauzione di trasformazione Nello stato in cui si trova Concentrato Nello stato in cui si trova Concentrato Burro ≥ 82 % Burro < 82 % Burro concentrato Importo massimo dell'aiuto Crema Burro Cauzione di trasformazione Burro concentrato Crema — — — — 95 92 117 — 105 129 — — — — — 91 88 113 — — — — — — — — 95 — 117 40 105 129 44 — — — — 91 88 113 38 — — —


title: WRITTEN QUESTION E-2084/99 by Roberta Angelilli (UEN) to the Commission. Car park in Via Sacchi, Rome, and failure ofthe Lazio regional authorities to.

eurovoc_concepts:
Italy
community facilities
environmental impact
impact study
national implementing measure

text: 1. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 219 E/87 If such a centre were to be built, the (cid:145)Mulino Luiselli(cid:146) would be seriously endangered, desecrated and radically transformed, in complete disregard of its history and its general and symbolic importance for the local community. In the light of the above: 1. 2. 3. should the Commission not check whether it is appropriate for the (cid:145)Mulino Luiselli(cid:146) to be included in the territorial plans as part of the aforementioned project? does it not consider the project to be potentially contrary to European directives on the protection and enhancement of national artistic and historical heritage? is any aid or funding available for the purchase of the (cid:145)Mulino(cid:146) by the government and for the building to be refurbished so that it may be used in a manner that is more compatible with its nature and its history? Answer given by Mrs Reding on behalf of the Commission (1 December 1999) The Commission would like to inform the Honourable Member that it has no competence to verify if the project concerning the (cid:145)Mulino Luiselli(cid:146) should be included in the so-called (cid:145)territorial plans(cid:146) of the municipal council, as there are no Community directives for the protection and enhancement of the national artistic and historical heritage. Measures for the protection and preservation of cultural and architectural heritage are the exclusive responsibility of the national authorities. Funding within the (cid:145)Culture 2000(cid:146) programme, when adopted, will not be destined to cover the purchase of historical monuments but only to encourage European co-operation in the field of culture and cultural heritage, as clearly stated in Article 151 (ex Article 128) of the EC Treaty. (2000/C 219 E/104) WRITTEN QUESTION E-2084/99 by Roberta Angelilli (NI) to the Commission (12 November 1999) Subject: Car park in Via Sacchi, Rome, and failure ofthe Lazio regional authorities to The regional authorities of Lazio have recently suspended construction work on a large underground car park in Via Sacchi, Rome, in an area which is particularly fragile both from a hydrogeological point of view and on account of the numerous archaeological sites it contains. The work on the car park, for which ten underground floors had been planned, was suspended by the regional environmental councillor despite the fact that the car park had already been built. The suspension was due to the absence of an adequate environmental impact assessment and the consequent numerous protests by residents, who had pointed out that the stability and safety of existing buildings were being undermined. In the light of this: 1. 2. 3. does the Commission not consider this to be the umpteenth demonstration of the fact that the Lazio regional authorities need to urgently adopt the Italian national regulations transposing Directive 85/337/EEC (1) and successive amendments to it? could the failure of the Lazio regional authorities to adopt the regulations, and hence to apply the above-mentioned directive, not be deemed to be an incomplete transposition of the directive by the Italian authorities? does the Commission not consider it would be useful to check that the above-mentioned project falls within the categories listed in Directive 85/337/EEC, for which an environmental impact assessment is compulsory? 4. what is the Commission(cid:146)s view on this matter? (1) OJ L 175, 5. 7. 1985, p. 40. C 219 E/88 Official Journal of the European Communities EN 1. 8. 2000 Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (9 December 1999) On the basis of the information given by the Honourable Member the Commission considers that, at present, there are no grounds for intervention in this specific case. In particular, as reported by the Honourable Member, the regional authorities have suspended work on the project because it has not been made the subject of an environmental impact assessment (EIA) procedure. Action, therefore, appears to be underway at national level to ensure compliance with any obligations which might exist under Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment. issue concerning the implementation of Directive 85/337/EEC in the territory of As for the general Regione Lazio, it should be noted that Regione Lazio, by Deliberazione della giunta regionale 30 giugno 1998 n. 3099, has given effect at regional level to the (cid:145)Decreto del Presidente della Repubblica 12 aprile 1996 atto di indirizzo e coordinamento concernente disposizioni in materia di valutazione di impatto ambientale(cid:146), which sets out the requirements concerning the projects listed in Annex II of Directive 85/337/EEC for which regions are considered competent in the Italian legal system. Therefore, at present, the part of Directive 85/337/EEC for which regions have been considered competent in the Italian legal system is to be considered as implemented and applied in Regione Lazio. The compliance of the general transposition in Italy of Directive 85/337/EEC at regional level is under the assessment of the Commission in the framework of infringement proceedings. (2000/C 219 E/105) WRITTEN QUESTION E-2085/99 by Roberta Angelilli (NI) to the Commission (12 November 1999) Subject: Negation of property rights in the Abruzzo National Park The Abruzzo National Park Authority has recently obtained funding from the European Regional Development Fund for the Abruzzo region, measure 3. 1, action b, under the sector for town planning, environmental assets, national parks and nature reserves. In the town of Civitella Alfadena, however, the protective measures linked to such funding have taken no account whatsoever of the previously acquired property rights of several townspeople, who have had the roads leading to their homes closed off, despite the fact that they were in possession of all the relevant legal permits. In the light of the above: 1. 2. 3. does not the Commission consider this situation to be prejudicial to people(cid:146)s property rights? does it not believe the negation of such property rights to be contrary to the spirit of ERDF funding? does it not consider it would be advisable to ask the municipal authorities of Civitella Alfadena for an explanation of the above? 4. what is the Commission(cid:146)s general opinion on the matter? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (21 December 1999) The Commission is aware of the problems with the implementation of a project in Civitella Alfadena and has asked the Abruzzo authorities, who are responsible for carrying out projects under the 1994-1999 Objective 1 multifund operational programme, to look into the matter


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2075/99 esittäjä(t): Agnes Schierhuber (PPE-DE) komissiolle. WTO-neuvotteluissa sovittava liberalisointi.

eurovoc_concepts:
GATT
Uruguay Round
World Trade Organisation
consumer
economic forecasting
goods and services
impact study
international trade
liberalisation of the market
negotiation of an agreement (EU)
price of agricultural produce
trade agreement (EU)

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/7 (2000/C 330 E/006) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2075/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Agnes Schierhuber (PPE-DE) komissiolle (12. marraskuuta 1999) Aihe: WTO-neuvotteluissa sovittava liberalisointi WTO:n Millenium Round -neuvottelukierroksella on tarkoitus p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) maatalousalan vapauttamisesta edelleen. Lis(cid:228)vapauttaminen on kuitenkin mielek(cid:228)st(cid:228) vain, jos se lis(cid:228)(cid:228) viljelij(cid:246)iden ja kuluttajien hyvinvoin- tia. Ovatko WTO ja/tai komissio arvioineet jo virallisesti sit(cid:228), miten GATT-neuvottelujen Uruguain 1. kierroksella tehty maataloussopimus on vaikuttanut maataloushintoihin ja maatalouden tuloihin EU:ssa, USA:ssa sek(cid:228) muualla maailmassa (arviot vuosi 1999 mukaan lukien)? 2. Millaisiksi komissio arvioi GATT-neuvottelujen Uruguain kierroksen vaikutukset? Pyyd(cid:228)n, ett(cid:228) ei otettaisi huomioon pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n poikkeusvuosia 1995 ja 1996, vaan koko aikav(cid:228)li 1995(cid:129)1999. Lis(cid:228)ksi pyyd(cid:228)n, ett(cid:228) ei arvioitaisi pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n maailmankaupan arvon kehityst(cid:228), vaan ensisijaisesti markkinoiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llist(cid:228) ja hintakehityst(cid:228). 3. Onko vapauttamisesta ollut todellista hy(cid:246)ty(cid:228) kuluttajille? 4. Ovatko elintarvikkeiden hinnat laskeneet, ja kuinka paljon? Ovatko elintarviketurvallisuus ja elintarvikkeiden laatu parantuneet markkinoiden avautumisen ja 5. terveytt(cid:228) ja kasvien terveytt(cid:228) koskevan sopimuksen ansiosta? 6. Mit(cid:228) mielt(cid:228) komissio on WTO:n paneelista, joka k(cid:228)sittelee kasvuhormoneilla tuotetun naudanlihan tuontikieltoa? 7. Miss(cid:228) suhteessa maailmankaupan laajentuminen on EU:n ja muiden WTO:n j(cid:228)senvaltioiden yleiseen tulokehitykseen, ja miten tulojen lis(cid:228)(cid:228)ntyminen on jakautunut v(cid:228)est(cid:246)n keskuudessa? Franz Fischlerin komission puolesta antama t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228) vastaus (14. helmikuuta 2000) 1. Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)n (WTO) taloudellisen tutkimuksen ja analysoinnin osasto (ERAD) on GTAP- mallin avulla simuloinut sopimuksen vaikutuksia maatalouteen. GTAP-malli on tietokoneelle sovitettu ja maailmantalouden yleinen tasapainomalli. Hyvinvoinnin muutoksia tarkasteltiin reaalitulojen avulla, mittayksikk(cid:246)n(cid:228) k(cid:228)ytettiin miljardia Yhdysvaltain dollaria vuoden 1992 arvon mukaan. Euroopan yhteis(cid:246)n, Yhdysvaltojen, Japanin ja It(cid:228)-Aasian odotetaan saavuttavan my(cid:246)nteisi(cid:228) tuloksia taloudellisessa hyvinvoin- nissa. Maailmanpankki esitti vuonna 1995 toisen analyysin tavaroiden ja palveluiden kaupan vapautumisen vaikutuksista. My(cid:246)s t(cid:228)ss(cid:228) analyysissa Japanin ja Euroopan yhteis(cid:246)n odotettiin olevan suurimpia hy(cid:246)tyji(cid:228). Uruguayn kierroksen tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) vaikutuksia hintoihin 2. ja m(cid:228)(cid:228)riin on vaikea arvioida, koska niihin vaikuttavat monet ulkoiset tekij(cid:228)t. Kun kansainv(cid:228)lisill(cid:228) markkinoilla on hyvin rauhatonta (esimerkiksi Aasian ja Ven(cid:228)j(cid:228)n kriisit), on vaikea eritell(cid:228) ja laskea Uruguayn kierroksella neuvotellun sopimuksen nettovaikutuksia. Sopimus kattaa kuitenkin ensimm(cid:228)ist(cid:228) Jotkut sanoivatkin Uruguayn kierroksen (cid:148)tuoneen maatalouden GATTin kertaa koko maatalousalan. piiriin(cid:148), laajimmat vaikutukset. Sopimuksen asianmukainen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano on t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) osoittanut, ett(cid:228) maatalouskaupan selvien ja avointen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen avulla on kyetty poistamaan ne kauppakumppaneiden v(cid:228)liset j(cid:228)nnitteet, jotka 1980-luvulla lamaannuttivat maailmanmarkkinoita. ja sit(cid:228) on pidetty neuvottelukierroksena, jolla on ollut C 330 E/8 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Periaatteessa liberalisointi hy(cid:246)dytt(cid:228)(cid:228) kuluttajia lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kilpailua markkinoilla ja siten laajentamalla 3. edulliseen hintaan tarjottujen tuotteiden valikoimaa. Euroopan yhteis(cid:246)ss(cid:228) ei maatalouskauppaa ole koko- naan liberalisoitu, mutta yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksissa on pyritty pois kauppaa eniten v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)vist(cid:228) toimenpiteist(cid:228) (esimerkiksi hintatuesta on siirrytty suoraan tukeen). T(cid:228)m(cid:228) hy(cid:246)dytt(cid:228)(cid:228) kuluttajia, joiden ei maataloustuotteita ostaessaan tarvitse en(cid:228)(cid:228) maksaa markkinoiden suojelemisesta aiheutuvia ep(cid:228)suoria kustannuksia. Suurimmassa osassa kuluttajien ostamista lopputuotteista on maatalouden raaka- aineiden osuus kuitenkin pienentynyt. Kansainv(cid:228)lisiin hintoihin vaikuttavat monet muuttujat (katso kohta 2), ja on vaikea eritell(cid:228) kaupan 4. liberalisoinnin vaikutusta hintojen kehitykseen ja niiden vaihteluun. Euroopan yhteis(cid:246)ss(cid:228) hintatuen pienent(cid:228)minen on johtanut maataloustuotteiden edullisempiin hintoihin, jotka osittain n(cid:228)kyv(cid:228)t elintarvik- keiden edullisempina hintoina (koska maatalouden raaka-aine on vain pieni osa lopputuotetta). 5. Siit(cid:228), ovatko elintarviketurvallisuus ja elintarvikkeiden laatu parantuneet vai heikentyneet markkinoi- den avautumisen ja terveytt(cid:228) ja kasvien terveytt(cid:228) koskevan sopimuksen my(cid:246)t(cid:228), ei ole saatavilla tietoja. Terveytt(cid:228) ja kasvien terveytt(cid:228) koskevaan sopimukseen kuuluu yhteisty(cid:246)t(cid:228) kehitysmaiden kanssa ja teknist(cid:228) apua niille (9 artikla), mink(cid:228) odotetaan pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) parantavan yleist(cid:228) elintarviketurvallisuutta. 6. WTO:n valituselin on hyv(cid:228)ksynyt Euroopan yhteis(cid:246)n kannan, ett(cid:228) sill(cid:228) on oikeus noudattaa korkeampaa suojelun tasoa kuin esimerkiksi kansainv(cid:228)lisess(cid:228) Codex alimentariuksessa m(cid:228)(cid:228)ritellyt standardit edellytt(cid:228)v(cid:228)t. On my(cid:246)s tunnustettu, ett(cid:228) WTO:n j(cid:228)sen voi ryhty(cid:228) toimenpiteisiin, jotka perustuvat v(cid:228)hem- mist(cid:246)n(cid:228) olevaan tieteelliseen kantaan. Kaikkien toimenpiteiden on perustuttava tieteelliseen riskien arvi- ointiin. Taloudelliselta kannalta kaupan liberalisointi kasvattaa tuloja lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tuottajien ja kuluttajien 7. hyvinvointia. Tuottajilla on suuremmat markkinat ja kuluttajat p(cid:228)(cid:228)sev(cid:228)t lis(cid:228)(cid:228)ntyneen kilpailun vuoksi nauttimaan edullisemmista hinnoista. Tilanteessa, jossa kilpailevat maailman- markkinat vapautuvat samanaikaisesti jakautuvat suhteessa kunkin maan ja ja vastavuoroisesti, edut sektorin liberalisoitumisen asteeseen. Kaupan liberalisoinnin kullekin maalle tuoman hyvinvoinnin ja tulojen kasvun jakautuminen riippuu my(cid:246)s kyseisen maan veroj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228). ja mahdollisuus erikoistua, (2000/C 330 E/007) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2136/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Hissidirektiivin edellytt(cid:228)mien yhdenmukaistettujen standardien k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)minen kaikille EU:n virallisille kielille Euroopan parlamentin ja neuvoston 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1995 antama direktiivi 95/16/EY (1) j(cid:228)senvalti- oiden hissej(cid:228) koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) tuli kaikkien uusien hissien osalta voimaan 1. hein(cid:228)- kuuta 1999. T(cid:228)m(cid:228) direktiivi oli 1. hein(cid:228)kuuta 1997 ja 30. kes(cid:228)kuuta 1999 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana vain suuntaa- antava. Belgiassa direktiivi(cid:228) sovelletaan 10. elokuuta 1998 annetun hissej(cid:228) koskevan kuninkaallisen s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksen kautta (l(cid:228)hde: 11. syyskuuta 1998 ilmestynyt Belgisch Staatsblad / Le Moniteur / Belgisches Staatsblatt). T(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)s koskee t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) kaikkia uusia hissej(cid:228) Belgiassa. Direktiivin edellytt(cid:228)mi(cid:228) yhdenmukaistettujen standardeja ei kuitenkaan ole k(cid:228)(cid:228)nnetty kaikille 11:lle EU:n viralliselle kielelle, vaan ne ovat olemassa vain kolmella virallisella kielell(cid:228): saksaksi, englanniksi ja ranskaksi. T(cid:228)m(cid:228) asettaa etusijalle hissinvalmistajat, joilla on saatavilla saksan-, englannin- tai ranskankieli- nen versio yhdenmukaistetuista standardeista, ja syrjii muunkielisi(cid:228) (tanskan-, suomen-, kreikan-, italian-, hollannin-, portugalin-, espanjan- ja ruotsinkielisi(cid:228)) valmistajia, koska heill(cid:228) ei ole k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n oman- kielist(cid:228) versiota


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-2103/99 di Marie-Noëlle Lienemann (PSE) alla Commissione. Licenziamenti collettivi presso Michelin.

eurovoc_concepts:
EC Directive
France
collective dismissal
labour law

text: 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/91 Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (9 dicembre 1999) Rimandiamo cortesemente l(cid:146)onorevole parlamentare alle risposte alle interrogazioni scritte P-1537/99 (1) e P-2067/99 (2). Attualmente la Commissione sta elaborando alcune proposte di regolamento per trasporre le raccomanda- zioni della Convenzione internazionale per la conservazione dei tonnidi dell(cid:146)Atlantico (ICCAT) nonchØ di altre organizzazioni multilaterali di gestione dei tonnidi. La Commissione dovrebbe adottare dette proposte entro il mese di gennaio 2000. (1) GU C 170 E del 20. 6. 2000. (2) V. pag. 82. (2000/C 219 E/109) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2103/99 di Marie-Noºlle Lienemann (PSE) alla Commissione Oggetto: Licenziamenti collettivi presso Michelin (12 novembre 1999) Vista la molteplicit(cid:224) degli scandali collegati ai licenziamenti collettivi (come il caso Renault Vilvorde), in particolare quelli che hanno come unica motivazione una migliore remun erazione degli azionari, pu(cid:242) dire la Commissione europea cosa intende fare per aggiornare la direttiva sui licenziamenti collettivi al fine di garantire e proteggere piø adeguatamente i diritti dei lavoratori ed evitare le soppressioni di posti di lavoro? Nel caso specifico della societ(cid:224) Michelin, quali misure intende adottare per far rispettare concretamente le disposizioni della suddetta direttiva? Pu(cid:242) dire altres(cid:236) se non ritiene opportuno prevedere disposizioni che permettano ai dipendenti di contestare la fondatezza di un licenziamento economico prima che questo venga messo in atto? Risposta data dalla sig. ra Diamantopoulou a nome della Commissione (30 novembre 1999) La Commissione ricorda all(cid:146)Onorevole Parlamentare che la sua proposta dell(cid:146)11 novembre 1998 relativa all(cid:146)informazione e alla consultazione dei lavoratori nella Comunit(cid:224) (1) mira precisamente a completare e a rendere piø efficaci in questo settore, segnatamente quelle della direttiva 98/59/CE del Consiglio del 20 luglio 1998 riguardante il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative ai licenziamenti collettivi (2). le regole comunitarie vigenti Tale proposta Ł stata oggetto di un parere del Parlamento in prima lettura ed Ł in attesa di una posizione comune del Consiglio. La Commissione ritiene che il Consiglio debba accelerare i suoi lavori in tale senso. La Commissione non dispone di elementi che consentano di concludere che le disposizioni della direttiva 98/59/CE e quelle che le traspongono nel diritto francese siano state violate dalla societ(cid:224) di cui si tratta, dato il carattere generale dell(cid:146)annuncio di soppressione di 7. 500 posti di lavoro nei prossimi tre anni. licenziamenti collettivi, Per quanto attiene al controllo della motivazione dei la Commissione ricorda all(cid:146)Onorevole Parlamentare l(cid:146)esistenza in tutti gli Stati membri di norme che consentono ai lavoratori di contestare un licenziamento infondato o imposto. Il soggetto viene menzionato nella comunicazione della Commissione del 25 novembre 1998 intitolata «Modernizzare l(cid:146)organizzazione del lavoro (cid:129) Un approccio positivo del cambiamento» (3), fra le questioni che le parti sociali sono invitate ad esaminare nel quadro «dello sviluppo di nuove forme di relazioni contrattuali e di percorsi professionali, garantendo la sicurezza dei lavoratori, ad esempio in termini di tutela dell(cid:146)occupazione(cid:133)» (punto 2. 1. 3 della comunicazione suindicata). (1) GU C 2 del 5. 1. 1999. (2) GU L 225 del 12. 8. 1998. (3) COM(98) 592 def


title: QUESTION ÉCRITE E-2079/99 posée par Giles Chichester (PPE-DE) à la Commission. Législation de l'UE et exemptions pour les PME.

eurovoc_concepts:
EU law
derogation from EU law
impact study
labour law
small and medium-sized enterprises

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/27 planificateurs de dØplacement quotidien) de Nottingham, dont le but est de promouvoir l(cid:146)usage de la bicyclette pour les trajets pendulaires. La Commission a rØcemment publiØ le manuel «Villes cyclables, villes d(cid:146)avenir» (2). Cette publication, destinØe aux dØcideurs locaux, prØsente de nombreux exemples de bonne pratique quant (cid:224) l(cid:146)usage de la bicyclette et met l(cid:146)accent sur les avantages que les milieux professionnels peuvent en tirer. En sa propre qualitØ d(cid:146)employeur, la Commission favorise, au moyen de sa politique de «gestion verte» en date de 1997, l(cid:146)utilisation de modes de transport durables en remplacement des vØhicules particuliers. Dans le cadre de cette politique, elle amØnage actuellement des espaces de stationnement pour bicyclettes et des pistes cyclables dans les parkings rØservØs au personnel rØduisant ainsi le nombre de places de stationne- ment destinØes aux voitures. 250 de ces espaces ont ØtØ rØalisØs jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent. (1) Cf. Communication «DØvelopper le rØseau des citoyens (cid:129) L(cid:146)importance de bons transports locaux et rØgionaux de passagers et le r(cid:244)le de la Commission europØenne dans leur mise en place»: COM(98) 431 final. ISBN: 92-828-5725-5 (cid:129) no du catalogue: CR-17-98-693-FR-C. (2) (2000/C 303 E/023) QUESTION (cid:201)CRITE E-2079/99 posØe par Giles Chichester (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: LØgislation de l(cid:146)UE et exemptions pour les PME (12 novembre 1999) Chacun s(cid:146)accorde (cid:224) reconna(cid:238)tre la contribution capitale des PME (cid:224) l(cid:146)emploi, (cid:224) la croissance et (cid:224) la compØtitivitØ. M. Liikanen, membre de la Commission, lors de son audition devant le Parlement europØen en septembre de l(cid:146)annØe en cours, s(cid:146)est dØclarØ sans ambigu(cid:239)tØ favorable (cid:224) une stratØgie cohØrente en faveur des entreprises, notamment en vue de susciter un rØel esprit d(cid:146)entreprise europØen et de soutenir les PME qui sont des acteurs majeurs de la crØation d(cid:146)emploi. Il y a lieu de se fØliciter de l(cid:146)Øtablissement de la task force BEST chargØe de formuler des propositions pour amØliorer la qualitØ de la lØgislation et Øliminer les charges inutiles pour les PME. Mais il reste encore beaucoup (cid:224) faire sur ce plan. La Commission sait-elle que les (cid:201)tats-Unis ont rendu publiques des informations dØtaillØes sur les exemptions consenties aux PME en matiŁre de droit du travail? Peut-elle fournir des informations comparables? Dans la nØgative, compte-t-elle, avec la task force BEST, suivre l(cid:146)exemple donnØ par les (cid:201)tats-Unis et dresser une liste dØtaillØe de tous les secteurs de la lØgislation qui ont une incidence sur les PME? Existe-t-il une liste des actes renfermant des exemptions en faveur des micro-entreprises? Dans la nØgative, pourquoi? La Commission compte-t-elle passer en revue toute la lØgislation concernant les entreprises et l(cid:146)emploi pour dØterminer si d(cid:146)autres exemptions pourraient Œtre envisagØes en faveur des micro-entreprises? Entre-temps, compte-t-elle produire, dans les deux mois, une Øvaluation de chaque acte ayant une incidence sur les entreprises, selon leur type, leur chiffre d(cid:146)affaires, leurs effectifs, etc. ? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (20 janvier 2000) La rØglementation doit arbitrer entre des intØrŒts trŁs diffØrents. Les entreprises communautaires doivent Œtre compØtitives. Les petites et moyennes entreprises (PME), notamment, ont besoin d(cid:146)un environnement dans lequel elles puissent Œtre innovatrices et exploiter leur potentiel en matiŁre de crØation de croissance et d(cid:146)emploi. La Commission salue les propositions de l(cid:146)Honorable Parlementaire concernant la simplification et les exemptions pour les petites entreprises. La nouvelle direction gØnØrale Entreprises aura pour prioritØ l(cid:146)amØlioration de la rØglementation et la simplification administrative en faveur des PME. Il sera crØØ une unitØ spØciale chargØe de la simplification de l(cid:146)environnement rØglementaire des entreprises et de la rØduction de la charge administrative, notamment pour les PME. Un de ses r(cid:244)les clØs sera d(cid:146)Øvaluer C 303 E/28 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 le systŁme l(cid:146)impact de la lØgislation communautaire sur les entreprises, notamment en amØliorant d(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)impact sur les entreprises et la consultation directe de celles-ci. Pour amØliorer l(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)impact rØglementaire, les travaux de l(cid:146)Organisation pour la coopØration et le dØveloppement Øconomique (OCDE) sur la rØforme rØglementaire et des exemples de bonne pratique dans d(cid:146)autres pays. L(cid:146)unitØ prendra Øgalement en considØration les pratiques existantes aux (cid:201)tats-Unis, dans l(cid:146)objectif d(cid:146)Ølaborer des instruments d(cid:146)information appropriØs au sein de la Commission. Les travaux prØvus par le plan d(cid:146)action BEST en matiŁre d(cid:146)amØlioration de l(cid:146)emploi et des conditions de travail seront Øgalement exploitØs tant par les (cid:201)tats membres que par la Commission. la Commission utilisera, entre autres, La Commission envisage Øgalement l(cid:146)Ølaboration d(cid:146)une liste de lØgislations contenant des exemptions pour les micro-entreprises. L(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)impact sur les entreprises existante comporte dØj(cid:224) des informations sur les dØrogations et les seuils pour certaines entreprises et en particulier les PME. La Commission a pris note de la demande du Parlement que les rØsultats des Øvaluations de l(cid:146)impact sur les entreprises soient publiØs. Ceux-ci sont dØj(cid:224) disponibles en tant qu(cid:146)ØlØments de la documentation COM et donc accessibles au le public. La Commission gŁre Øgalement deux autres initiatives visant (cid:224) amØliorer la qualitØ de l(cid:146)environnement rØglementaire au sein duquel fonctionnent les entreprises europØennes. Le projet pilote du panel d(cid:146)entre- prises figure dans le plan d(cid:146)action pour le marchØ unique. Ce panel est constituØ de reprØsentants des entreprises europØennes et son r(cid:244)le est d(cid:146)examiner les propositions de lØgislations communautaires. La plupart de ses travaux sont axØs sur l(cid:146)identification des coßts de mise en conformitØ et des charges administratives Øventuelles de la lØgislation proposØe. La nouveautØ de cette approche rØside en un retour direct d(cid:146)information en provenance des entreprises. Le panel a ØtØ consultØ trois fois jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent et son efficacitØ globale sera ØvaluØe dØbut 2000. L(cid:146)initiative SLIM a ØtØ lancØe en 1996 dans l(cid:146)objectif d(cid:146)identifier des moyens de simplifier la lØgislation du marchØ intØrieur. Elle a examinØ depuis lors 14 domaines de lØgislation diffØrents et les Øquipes SLIM (composØes d(cid:146)experts et utilisateurs nationaux) ont publiØ un large Øventail de recommandations incluant une rØduction des coßts et des charges administratives dØcoulant des rŁgles communautaires. La Commis- sion examine actuellement le fonctionnement de l(cid:146)initiative, afin de renforcer sa capacitØ globale (cid:224) fournir des recommandations et propositions visant (cid:224) amØliorer la mise en (cid:156)uvre des rŁgles du marchØ intØrieur, (cid:224) simplifier les procØdures et (cid:224) rØduire les coßts et les charges administratives pour les entreprises. (2000/C 303 E/024) QUESTION (cid:201)CRITE E-2119/99 posØe par Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) (cid:224) la Commission (22 novembre 1999) Objet: Relations extØrieures Le gouvernement des (cid:201)tats-Unis d(cid:146)AmØrique considŁre que le bogue de l(cid:146)an 2000 risque d(cid:146)entra(cid:238)ner des complications dans certains des systŁmes de sØcuritØ secondaires des centrales nuclØaires russes. Pour Øviter des dØsastres, les (cid:201)tats-Unis et la Russie conduisent des projets de coopØration en matiŁre de sØcuritØ de leurs centrales. Quels programmes spØcifiques la Commission a-t-elle mis en place dans ce domaine Øtant donnØ que l(cid:146)Europe devrait avoir encore plus d(cid:146)intØrŒt que les (cid:201)tats-Unis (cid:224) assurer la fiabilitØ de ces installations? RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (3 janvier 2000) La Commission est tout (cid:224) fait consciente des consØquences que peut avoir le bogue de l(cid:146)an 2000 sur les centrales nuclØaires des nouveaux Øtats indØpendants (NEI) et des pays d(cid:146)Europe centrale et orientale (PECO). En dØpit des difficultØs rencontrØes par suite de l(cid:146)absence de mandat lui permettant d(cid:146)agir directement dans ce domaine et de calendriers trŁs serrØs, la Commission s(cid:146)est efforcØe, tout comme les (cid:201)tats-Unis, d(cid:146)aider la Russie et ses pays voisins (cid:224) se prØparer pour faire face aux dØfis rØsultant du passage (cid:224) l(cid:146)an 2000