title: 2000/286/EG: Kommissionens beslut av den 10 november 1999 om det stöd som regionen Toscana (Italien) planerar att genomföra inom boskapsuppfödningssektorn för att främja Chianina-rasen [delgivet med nr K(1999) 3866] (Endast den italienska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Tuscany
aid to agriculture
application of EU law
cattle
livestock farming
regional aid

text: 19. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 98/1 II (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering inte (cid:228)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 10 november 1999 om det st(cid:246)d som regionen Toscana (Italien) planerar att genomf(cid:246)ra inom boskapsuppf(cid:246)dningssektorn f(cid:246)r att fr(cid:228)mja Chianina-rasen [delgivet med nr K(1999) 3866] (Endast den italienska texten (cid:228)r giltig) (2000/286/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 88. 2 f(cid:246)rsta stycket i detta, efter att i enlighet med n(cid:228)mnda artikel ha gett ber(cid:246)rda parter tillf(cid:228)lle att yttra sig (1), och beaktande av dessa synpunkter, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: (4) Genom en skrivelse av den 29 september 1998 underr(cid:228)t- tade kommissionen Italien om sitt beslut att i fr(cid:229)ga om detta st(cid:246)d inleda f(cid:246)rfarandet som anges i artikel 88. 2 i EG-f(cid:246)rdraget. Italiens st(cid:228)ndiga representation underr(cid:228)tta- des genom skrivelsen SG(98) 035729 av den 16 septem- ber 1998 om kommissionens beslut att inleda f(cid:246)rfaran- det. (5) Kommissionens beslut att inleda f(cid:246)rfarandet offentliggjor- des i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Kommis- sionen uppmanade ber(cid:246)rda parter att inkomma med syn- punkter p(cid:229) st(cid:246)det i fr(cid:229)ga. I. F(cid:246)rfarande (6) Genom skrivelser av den 23 oktober och den 11 decem- ber 1998 delgav de italienska myndigheterna kommissio- nen sina synpunkter p(cid:229) inledadet av f(cid:246)rfarandet. (1) Genom en skrivelse av den 5 december 1997 erh(cid:246)ll kom- f(cid:246)rdraget en missionen i enlighet med artikel 88. 3 i anm(cid:228)lan fr(cid:229)n Italiens st(cid:228)ndiga representation vid Europe- iska unionen om en st(cid:246)dordning inom sektorn f(cid:246)r boskapsuppf(cid:246)dning f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av Chianina-rasen. (2) Genom en skrivelse av den 4 mars 1998, diarief(cid:246)rd den 5 mars 1998, och en skrivelse av den 7 juli 1998, diarie- f(cid:246)rd den 13 juli 1998, l(cid:228)mnade Italien kompletterande upplysningar till kommissionen. (3) Genom en skrivelse av den 28 augusti 1998 anh(cid:246)ll kom- missionen hos de italienska myndigheterna om att med h(cid:228)nsyn till sommaruppeh(cid:229)llet erh(cid:229)lla en f(cid:246)rl(cid:228)ngning med fem arbetsdagar av den tidsfrist inom vilken kommissio- nen skulle fatta ett beslut ang(cid:229)ende de anm(cid:228)lda st(cid:246)det. (1) EGT C 390, 15. 12. 1998, s. 15. (7) Till kommissionen inkom dessutom synpunkter fr(cid:229)n ber(cid:246)rda tredje parter, i form av skrivelser av den 14 och 15 januari 1999. Dessa synpunkter (cid:246)vers(cid:228)ndes till Italien f(cid:246)r yttrande. De italienska myndigheterna s(cid:228)nde sina syn- punkter i en skrivelse av den 12 maj 1999. II. Beskrivning av st(cid:246)dordningen och st(cid:246)dets varaktighet Beskrivning (8) Den anm(cid:228)lda st(cid:246)dordningen tre(cid:229)rsplan (1997(cid:150)1999) till skydd f(cid:246)r och f(cid:246)rb(cid:228)ttring av Chianina- rasen, en lokal n(cid:246)tkreatursras som uppkallats efter Val di Chiana (Toscana), den dal varifr(cid:229)n rasen h(cid:228)rstammar. avser en L 98/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 4. 2000 (9) St(cid:246)dordningen syftar till att motverka den snabba och fr(cid:229)ga genom att kontinuerliga nedg(cid:229)ngen f(cid:246)r rasen i bevara och om m(cid:246)jligt f(cid:246)rb(cid:228)ttra det genetiska underlaget och genom att ge st(cid:246)d till uppf(cid:246)darna f(cid:246)r att dessa skall klara av de extra kostnader som uppf(cid:246)dningen av denna ras inneb(cid:228)r i j(cid:228)mf(cid:246)relse med andra, produktivare och l(cid:246)n- sammare raser. Av de ovan anf(cid:246)rda uppgifterna framg(cid:229)r att det totala antalet stambokf(cid:246)rda n(cid:246)tkreatur och antalet stambok- f(cid:246)rda kor f(cid:246)rst mer (cid:228)n f(cid:246)rdubblats mellan 1967 och 1990, och sedan minskat med i medeltal 2,7 % respektive 2,9 % (cid:229)rligen fr(cid:229)n och med 1990: fr(cid:229)n 35 873 respektive 17 134 (cid:229)r 1990 till 30 021 respektieve 13 635 (cid:229)r 1996. (10) Enligt uppgifterna fr(cid:229)n de italienska myndigheterna har den totala populationen av denna ras p(cid:229) nationell niv(cid:229) under de senaste 40 (cid:229)ren minskat med mer (cid:228)n 80 % fr(cid:229)n 510 000 enheter (cid:229)r 1954 till dagens 100 000 (2). Chiani- na-rasens snabba f(cid:246)r(cid:228)ndringar under de senaste 30 (cid:229)ren sammanfattas i nedanst(cid:229)ende tabell: Tabell 1 F(cid:246)r(cid:228)ndringar i fr(cid:229)ga om antalet n(cid:246)tkreatur och kor som stambokf(cid:246)rts i Italien ¯r Stambokf(cid:246)rda kor Stambokf(cid:246)rda n(cid:246)tkreatur, totalt 1967 1968 1974 1976 1978 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 6 981 7 562 12 307 15 335 14 471 11 030 12 362 13 046 11 583 11 093 12 125 13 677 14 511 15 759 16 412 17 134 16 199 15 551 14 228 13 959 14 072 13 635 14 395 15 592 25 376 31 620 29 838 22 744 25 490 26 899 23 884 22 873 25 002 28 200 29 921 32 246 34 168 35 873 33 528 31 801 29 298 29 767 30 622 30 021 (2) K(cid:228)lla: Rassammanslutningen. (11) Den f(cid:246)rsta betydande och snabba nedg(cid:229)ngen f(cid:246)r rasen under 1950- och 1960-talen kan framf(cid:246)r allt tillskrivas mekaniseringen av jordbruksf(cid:246)retagen, och den d(cid:228)rav f(cid:246)l- jande minskningen av antalet n(cid:246)tkreatur av Chianina-ra- sen, vilka anv(cid:228)nts som dragdjur p(cid:229) grund av sin styrka och uth(cid:229)llighet under sv(cid:229)ra arbetsbetingelser. Den nuva- rande nedg(cid:229)ngen f(cid:246)r rasen (cid:228)r fr(cid:228)mst en f(cid:246)ljd av de h(cid:246)ga uppf(cid:246)dningskostnaderna f(cid:246)r Chianina-rasen och den l(cid:229)ga avkastning uppf(cid:246)darna kan f(cid:246)rv(cid:228)nta sig av denna i j(cid:228)m- f(cid:246)relse med andra, l(cid:246)nsammare n(cid:246)tkreatursraser. Merpar- ten av f(cid:246)retagen (cid:228)r sm(cid:229), och bel(cid:228)gna i bergstrakter eller kraftigt kuperade omr(cid:229)den med besv(cid:228)rliga betingelser, vil- ket om(cid:246)jligg(cid:246)r st(cid:246)rdrift och minskade kostnader. F(cid:246)r att kunna (cid:246)verleva (cid:228)r uppf(cid:246)darna ben(cid:228)gna att slakta s(cid:229) m(cid:229)nga kvigor som m(cid:246)jligt innan dessa f(cid:246)tt sin f(cid:246)rsta kalv. Denna praxis har medf(cid:246)rt en utarmning av det genetiska underlaget och av den genetiska variationen inom rasen, n(cid:229)got som (cid:228)ventyrar urvalsprocessen och en framtida genetisk f(cid:246)rb(cid:228)ttring av rasen. De italienska myn- digheterna fruktar att denna nedg(cid:229)ng kan utg(cid:246)ra en risk f(cid:246)r faktiska (cid:246)verlevnadsm(cid:246)jligheter p(cid:229) l(cid:228)ngre sikt. (12) F(cid:246)r att motverka denna tendens avser man d(cid:228)rf(cid:246)r att vidta f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder: ¯ t g (cid:228) r d 1: St(cid:246)d till genomf(cid:246)randet av ett program f(cid:246)r artificiell insemination, vilket f(cid:246)ruts(cid:228)tter finansiering av f(cid:246)ljande pilotprojekt: a) produktion av embryon med h(cid:246)gt utvecklad genetisk potential (uttag av (cid:228)gg fr(cid:229)n fem m(cid:229)nader gamla kvi- gor och in vitro-betruktning med sperma fr(cid:229)n de b(cid:228)sta avelstjurarna), och b) implantation av befruktade embryon i avelskvigor. Hondjuren som sedan f(cid:246)ds skall f(cid:246)rst anv(cid:228)ndas som (cid:228)ggdonatorer och sedan som avelskvigor, och handju- ren skall anv(cid:228)ndas som avelstjurar (efter gentest). St(cid:246)dmottagare (cid:228)r den regionala sammanslutningen av toscanska uppf(cid:246)dningsf(cid:246)reningar (l’Unione Regionale delle Associazioni Toscane Allevatori), som skall genom- f(cid:246)ra de ovan n(cid:228)mnda pilotprojekten. ¯ t g (cid:228) r d 2: St(cid:246)d avseende ink(cid:246)p av Chianina-avelstjurar f(cid:246)r uppf(cid:246)dare med registrering i stamboken. St(cid:246)det inne- b(cid:228)r subvention av upp till 40 % av investeringskostnaden. 19. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 98/3 St(cid:246)det skall beviljas s(cid:229)dana uppf(cid:246)dare av Chianina-boskap som (cid:228)r registrerade i stamb(cid:246)ckerna och etablerade i regionen, och som avser att f(cid:246)rv(cid:228)rva avelstjurar med h(cid:228)r- stamningsbevis. St(cid:246)dordningens varaktighet ¯ t g (cid:228) r d 3: St(cid:246)d till underh(cid:229)llet fram till den f(cid:246)rsta kalv- ningen f(cid:246)r vuxna hondjur av Chianina-ras vilka: a) (cid:228)r f(cid:246)dda hos en uppf(cid:246)dare som (cid:228)r registrerad i stam- boken, b) sj(cid:228)lva (cid:228)r stambokf(cid:246)rda, c) f(cid:229)r sin f(cid:246)rsta kalv hos en uppf(cid:246)dare som (cid:228)r registre- rad i samma stambok. St(cid:246)det (cid:228)r avsett att utg(cid:229) i form av ett bidrag p(cid:229) 350 000 italienska lire (circa 175 euro) per djur. Genom bidraget vill de italienska myndigheterna uppmuntra upp- f(cid:246)darna att anv(cid:228)nda hondjuren som avelskvigor i st(cid:228)llet f(cid:246)r att s(cid:228)lja dem eller g(cid:246)da dem f(cid:246)r k(cid:246)ttproduktion, en anv(cid:228)ndning som hittills varit mera l(cid:246)nande och mindre riskfylld f(cid:246)r uppf(cid:246)darna. Genom att begr(cid:228)nsa st(cid:246)det till att endast omfatta djur som uppfyller de angivna kraven, vill de italienska myndigheterna fr(cid:228)mja en breddning av det genetiska underlaget f(cid:246)r hondjur av Chianina-ras. St(cid:246)- det skulle kunna beviljas alla uppf(cid:246)dare som innehar stambokf(cid:246)rda djur vilka uppfyller de uppst(cid:228)llda kraven. (13) I sitt beslut att inleda det f(cid:246)rfarande som anges i artikel 88. 2 i EG-f(cid:246)rdraget framf(cid:246)rde kommissionen allvarliga tvivel r(cid:246)rande den tredje (cid:229)tg(cid:228)rdens f(cid:246)renlighet med den gemensamma marknaden, eftersom denna (cid:229)tg(cid:228)rd p(cid:229) grundval av de upplysningar som l(cid:228)mnats av de italienska myndigheterna verkade utg(cid:246)ra ett rent driftst(cid:246)d i syfte att befria uppf(cid:246)darna fr(cid:229)n kostnader f(cid:246)r deras normala verk- samhet, ett st(cid:246)d utan n(cid:229)gon som helst strukturell inver- kan p(cid:229) utvecklingen inom sektorn i dess helhet. (14) Vad g(cid:228)llde den f(cid:246)rsta och den andra (cid:229)tg(cid:228)rden klargjorde kommissionen (cid:229) andra sidan att de b(cid:229)da (cid:229)tg(cid:228)rderna i princip kunde omfattas av undantaget i artikel 87. 3 c i f(cid:246)rdraget. Kommissionen besl(cid:246)t dock att inleda f(cid:246)rfaran- det enligt artikel 88. 2. (cid:228)ven i fr(cid:229)ga om dessa b(cid:229)da (cid:229)tg(cid:228)r- der eftersom den hyste allvarliga misstankar att hela den anm(cid:228)lda st(cid:246)dordningen kunde bli retroaktiv till sin natur, vilket i s(cid:229) fall skulle ha omintetgjort en eventuellt positiv bed(cid:246)mning av de b(cid:229)da (cid:229)tg(cid:228)rderna. Hela st(cid:246)dordningen skulle n(cid:228)mligen i ett s(cid:229)dant fall ha f(cid:246)rlorat karakt(cid:228)ren av n(cid:246)dv(cid:228)ndighet, n(cid:229)got som (cid:228)r ett grundl(cid:228)ggande kriterium vid kommissionens bed(cid:246)mning av statliga st(cid:246)d, och p(cid:229) detta s(cid:228)tt blivit till ett rent driftst(cid:246)d och d(cid:228)rigenom of(cid:246)r- enlig med den gemensamma marknaden. (15) Enligt upplysningarna i den ursprungliga anm(cid:228)lan fr(cid:229)n de italienska myndigheterna skulle det tre(cid:229)riga programmet genomf(cid:246)ras under perioden 1997(cid:150)1999. (16) Det anm(cid:228)lda f(cid:246)rslaget till regionr(cid:229)dets beslut, vilket fram- lades av det regionala parlamentet den 10 november 1997, angav en finansieringsram p(cid:229) 500 000 000 ITL f(cid:246)r (cid:229)r 1997, medan man f(cid:246)r de f(cid:246)ljande (cid:229)ren h(cid:228)nvisade till budgeten f(cid:246)r 1998 respektive 1999. (17) Omst(cid:228)ndigheten att 500 000 000 ITL anslogs f(cid:246)r 1997 till de (cid:229)tg(cid:228)rder som avs(cid:229)gs i st(cid:246)dordningen verkade inne- b(cid:228)ra att (cid:228)ven (cid:229)tg(cid:228)rder som genomf(cid:246)rts 1997, f(cid:246)re det datum d(cid:229) det regionala parlamentet f(cid:246)relade regionr(cid:229)det f(cid:246)rslaget till beslut om st(cid:246)dordningen och d(cid:228)rtill h(cid:246)rande finansiering, skulle kunna komma att omfattas av det pla- nerade st(cid:246)det. St(cid:246)det skulle med andra ord i vissa fall kunna ges retroaktivt, dvs. genom att kostnaderna beta- lades f(cid:246)rst sedan den potentiella st(cid:246)dmottagaren blivit lagligen ber(cid:228)ttigad att ans(cid:246)ka om st(cid:246)det. Under s(cid:229)dana omst(cid:228)ndigheter skulle st(cid:246)dets karakt(cid:228)r av n(cid:246)dv(cid:228)ndighet vara mindre framtr(cid:228)dande (3), eftersom den planerade (cid:229)tg(cid:228)rden skulle ha genomf(cid:246)rts i vilket fall som helst, (cid:228)ven utan st(cid:246)d (eller utan bindande f(cid:246)rpliktelse f(cid:246)r de offent- liga myndigheterna att tillhandah(cid:229)lla st(cid:246)d). St(cid:246)det skulle f(cid:246)ljaktligen ha blivit ett driftst(cid:246)d (4) utan n(cid:229)gon som helst strukturell inverkan p(cid:229) sektorn i dess helhet, och d(cid:228)rmed of(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. (18) F(cid:246)r att bringa klarhet i denna punkt anmodade kommis- sionen i ett brev av den 9 januari 1998 de italienska myndigheterna att klarg(cid:246)ra om de i programmet angivna (cid:229)tg(cid:228)rderna redan hade vidtagits 1997, eller om det under tiden hade skett n(cid:229)gon (cid:228)ndring av den angivna genom- f(cid:246)randeperioden i programmet som anm(cid:228)lts den 5 december. (19) Genom en skrivelse av den 4 mars 1998 svarade de itali- enska myndigheterna att (cid:148)st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna i det ifr(cid:229)gava- rande programmet har inte genomf(cid:246)rts f(cid:246)r (cid:229)r 1997 och den angivna planeringsperioden har inte (cid:228)ndrats(cid:148). (20) Enligt kommissionens tolkning hade st(cid:246)det (cid:228)nnu inte utbetalats, men det skulle kunna komma att betalas ut f(cid:246)r kostnader som de potentiella st(cid:246)dmottagarna haft innan de blivit lagligen ber(cid:228)ttigade till st(cid:246)det. Kommissionen besl(cid:246)t d(cid:228)rf(cid:246)r att inleda f(cid:246)rfarandet i fr(cid:229)ga om alla de tre (3) Se domstolens dom av den 17 september 1980 i m(cid:229)l 730/79, Phi- lip Morris Holland mot kommissionen, REG 1980, s. 2671. (4) Se f(cid:246)rstainstansr(cid:228)ttens dom av den 8 juni 1995 i m(cid:229)l T-459/93, Siemens SA mot kommissionen, REG 1995 II, s. 1675. L 98/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 4. 2000 (cid:229)tg(cid:228)rder vilka planerats inom ramen f(cid:246)r den anm(cid:228)lda st(cid:246)dordningen p(cid:229) grund av risken f(cid:246)r att st(cid:246)det skulle f(cid:229) retroaktiv verkan. sionen inte iakttagit den tv(cid:229)m(cid:229)nadersperiod f(cid:246)r avgivande av yttrande r(cid:246)rande st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder som anm(cid:228)lts till kom- missionen i enlighet med artikel 88. 3 i EG-f(cid:246)rdraget, en period som det ankom p(cid:229) kommissionen att beakta i enlighet med tidigare r(cid:228)ttsfall i domstolen (5). III. Synpunkter fr(cid:229)n ber(cid:246)rda parter (21) Kommissionen har erh(cid:229)llit synpunkter fr(cid:229)n tv(cid:229) ber(cid:246)rda parter. Dels genom en skrivelse av den 14 januari 1999 fr(cid:229)n URATA (den regionala sammanslutningen av tos- canska uppf(cid:246)dningsf(cid:246)reningar), som (cid:228)ven (cid:228)r st(cid:246)dmotta- gare i enlighet med (cid:229)tg(cid:228)rd 1, dels genom en skrivelse av den 15 januari 1999 fr(cid:229)n COPA (KommittØn f(cid:246)r jordbru- kets n(cid:228)ringslivsorganisationer). (22) B(cid:229)da dessa ber(cid:246)rda parter intar samma st(cid:229)ndpunkt. I de ovan n(cid:228)mnda skrivelserna understryks n(cid:228)mligen Chiani- na-rasens unika egenskaper, den roll som denna ras spe- lar f(cid:246)r ekonomin inom randomr(cid:229)den d(cid:228)r uppf(cid:246)darna tvingas leva och arbeta under sv(cid:229)ra villkor, liksom st(cid:246)dets f(cid:246)rsumbara effekt p(cid:229) konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. B(cid:229)da de ber(cid:246)rda parterna uttalade d(cid:228)r- f(cid:246)r sitt fulla st(cid:246)d f(cid:246)r det initiativ de italienska myndighe- terna tagit f(cid:246)r att skydda denna ras och motverka rasens nedg(cid:229)ng. Mot bakgrund av dessa (cid:246)verv(cid:228)ganden anmo- dade d(cid:228)rf(cid:246)r de b(cid:229)da ber(cid:246)rda parterna kommissionen att revidera sitt st(cid:228)llningstagande och i eget intresse god- k(cid:228)nna det f(cid:246)reslagna programmet, s(cid:229) att (cid:229)tg(cid:228)rder kan vid- tagas i tid innan Chianina-rasen blir en utrotningshotad ras. IV. Kommentarer fr(cid:229)n Italien (23) Genom en skrivelse av den 23 oktober 1998 (cid:246)vers(cid:228)nde de italienska myndigheterna till kommissionen det regio- nala parlamentets beslut nr 1205 av den 19 oktober 1998, som inneh(cid:229)ller n(cid:229)gra av de kommentarer och upp- lysningar som infordrats inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rfarandet enligt artikel 88. 2 i EG-f(cid:246)rdraget. I samma skrivelse beg(cid:228)rde Italien ocks(cid:229) att kommissionen skulle f(cid:246)rl(cid:228)nga den period p(cid:229) en m(cid:229)nad som anslagits f(cid:246)r ingivandet av kommentarer. Ytterligare kommentarer (cid:246)vers(cid:228)ndes i en skrivelse fr(cid:229)n de italienska myndigheterna av den 11 december 1998. (24) Kommentarerna fr(cid:229)n de italienska myndigheterna i den f(cid:246)rsta skrivelsen av den 23 oktober 1998 kan uppdelas p(cid:229) fyra huvudpunkter. De italienska myndigheterna h(cid:228)vdar att kommissionen hade bort avge sitt yttrande r(cid:246)rande anm(cid:228)lan f(cid:246)re den 5 maj 1998, dvs. inom tv(cid:229) m(cid:229)nader fr(cid:229)n de italienska myn- digheternas svar av den 4 mars 1998 p(cid:229) den beg(cid:228)ran om kompletterande upplysingar vilken kommissionen st(cid:228)llt till dem genom sin skrivelse av den 9 januari 1998. De italienska myndigheterna ifr(cid:229)gas(cid:228)tter i sj(cid:228)lva verket giltig- heten f(cid:246)r den ytterligare skrivelse vilken kommissionen avs(cid:228)nde den 23 april 1998 och i vilken kommissionen anmodade dem att skriftligen bekr(cid:228)fta sitt beslut att inte (cid:229)terkalla den tredje (cid:229)tg(cid:228)rden i den anm(cid:228)lda st(cid:246)dordning- en. Enligt de italienska myndigheterna kan skrivelsen av den 23 april 1998 inte betraktas som en beg(cid:228)ran om kompletterande upplysningar, eftersom det r(cid:246)rde sig om en enkel p(cid:229)minnelse om beg(cid:228)ran om upplysningar i skri- velsen av den 9 januari, p(cid:229) vilken myndigheterna avgivit ett klart svar i sin skrivelse av den 4 mars 1998. Skrivel- sen av den 23 april 1998 kan d(cid:228)rf(cid:246)r enligt deras uppfatt- ning inte anses medf(cid:246)ra en f(cid:246)rl(cid:228)ngning av tv(cid:229)m(cid:229)naders- perioden (vilken allts(cid:229) skulle ha n(cid:229)tt sitt slut den 5 maj 1998) och man menar att kommissionen s(cid:228)nde skrivelsen uteslutande i syfte att p(cid:229) ett konstlat s(cid:228)tt f(cid:246)rl(cid:228)nga den normala tidsfristen. (26) F(cid:246)r det andra ifr(cid:229)gas(cid:228)tter de italienska myndigheterna kommissionens tolkning av st(cid:246)dets natur vad g(cid:228)ller den tredje (cid:229)tg(cid:228)rden, enligt vilken tolkning bidraget vid f(cid:246)rsta kalvningen till varje kviga som (cid:228)r registrerad i stamboken f(cid:246)r rasen och f(cid:246)tt sin f(cid:246)rsta kalv hos en uppf(cid:246)dare som ocks(cid:229) (cid:228)r registrerad i samma stambok, skulle utg(cid:246)ra ett st(cid:246)d till (cid:148)underh(cid:229)llet(cid:148) av djuret. Enligt de italienska myndigheterna skall st(cid:246)det ses som en stimulans(cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r att fr(cid:228)mja en utvidgning av det gene- tiska underlaget f(cid:246)r rasens hondjur hos uppf(cid:246)dare med registrering i stamboken, i syfte att f(cid:229) uppf(cid:246)darna att v(cid:228)lja (cid:148)uppf(cid:246)dning f(cid:246)r fortplantning(cid:148) av hondjur som visat sig potentiellt l(cid:228)mpliga f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av rasens genetiska utveckling. (27) F(cid:246)r det tredje inv(cid:228)nder de italienska myndigheterna mot kommissionens tolkning betr(cid:228)ffande till(cid:228)mpningsperioden f(cid:246)r det anm(cid:228)lda programmet och det eventuella retro- aktiva st(cid:246)det till (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits under 1997. H(cid:228)r- vidlag h(cid:228)vdade de italienska myndigheterna att 1997 valts som den tre(cid:229)riga verksamhetens begynnelse(cid:229)r efter- (25) Framf(cid:246)r allt g(cid:246)r de italienska myndigheterna en procedur- m(cid:228)ssig inv(cid:228)ndning. Enligt deras uppfattning har kommis- (5) Se dom i m(cid:229)l C-120/73 Lorenz mot Tyskland, REG 1973, s. 1471, och i m(cid:229)l C-84/82, Tyskland mot kommissionen, REG 1984, s. 1451. 19. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 98/5 som finansieringen f(cid:246)r det f(cid:246)rsta (cid:229)ret h(cid:228)nf(cid:246)rts till regio- nens budget f(cid:246)r 1997, dvs. till budgeten f(cid:246)r (cid:229)ret d(cid:229) pro- grammet f(cid:246)relagts regionr(cid:229)det f(cid:246)r godk(cid:228)nnande. V. Bed(cid:246)mning Betr(cid:228)ffande f(cid:246)rfarandet De italienska myndigheterna h(cid:228)vdar att de inte funnit det l(cid:228)mpligt att (cid:228)ndra programmet p(cid:229) detta stadium trots att det var uppenbart att det inte skulle komma att vara i drift under 1997, eftersom (cid:228)ndringen skulle ha ytterligare f(cid:246)rdr(cid:246)jt Europeiska kommissionens granskningsf(cid:246)rfaran- de. De italienska myndigheternas avsikt var att avvakta slutf(cid:246)randet av det f(cid:246)rfarande som inletts i och med anm(cid:228)lningen till kommissionen, och sedan n(cid:228)r kommis- sionen fattat sitt beslut b(cid:246)rja genomf(cid:246)ra programmet under (cid:229)terstoden av den ursprungligen planerade tre(cid:229)rs- perioden, dvs. under 1999 i det d(cid:229) r(cid:229)dande l(cid:228)get, och f(cid:246)rl(cid:228)nga programverksamheten med den tidsperiod som erfordras f(cid:246)r att fullborda tre(cid:229)rsperioden, genom anta- gande av ett beslut h(cid:228)rom fr(cid:229)n regionr(cid:229)det. De italienska myndigheterna avs(cid:229)g att anm(cid:228)la ifr(cid:229)gavarande (cid:228)ndring till kommissionen i enlighet med artikel 88. 3 i f(cid:246)rdraget. (28) Slutligen ifr(cid:229)gas(cid:228)tter de italienska myndigheterna tillv(cid:228)ga- g(cid:229)ngss(cid:228)ttet vid bed(cid:246)mningen av (cid:229)tg(cid:228)rden s(cid:229)tillvida att de anser att kommissionen borde g(cid:246)ra en global bed(cid:246)mning av st(cid:246)det mot bakgrund av artikel 87. 3 c, och inte inskr(cid:228)nka sig till att j(cid:228)mf(cid:246)ra (cid:229)tg(cid:228)rderna med g(cid:228)llande regler och med enskilda fall ur tidigare r(cid:228)ttspraxis. De ita- lienska myndigheterna erinrar vidare om att en liknande (cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r Chianina-rasen godk(cid:228)nts av kommissionen inom ramen f(cid:246)r det integrerade Medelhavsprogrammet i Toscana (6). ¯tg(cid:228)rden 1. 5 i detta program innebar att en genomsnittspremie p(cid:229) 190(cid:150)200 ecu per djur skulle kunna beviljas f(cid:246)r boskap som f(cid:246)tts i utvalda bes(cid:228)ttning- ar, sedan djuret n(cid:229)tt en viss, i f(cid:246)rv(cid:228)g best(cid:228)md (cid:229)lder. Chia- nina-rasen var en av de raser som kom i (cid:229)tnjutande av detta bidrag. ¯tg(cid:228)rden vidtogs f(cid:246)r att uppmuntra upp- f(cid:246)darna att delta i projekten f(cid:246)r genetisk f(cid:246)rb(cid:228)ttring av rasen. (29) I den f(cid:246)ljande skrivelsen av den 11 december 1998 f(cid:228)ste de italienska myndigheterna (cid:229)nyo kommissionens upp- m(cid:228)rksamhet p(cid:229) specifika egenskaper hos n(cid:246)tkreatur av Chianina-rasen, p(cid:229) de ekonomiska nackdelarna i samband med uppf(cid:246)dandet av denna ras, p(cid:229) den genetiska f(cid:246)rs(cid:228)m- ringen, det begr(cid:228)nsade st(cid:246)dbeloppet och p(cid:229) de f(cid:246)rsum- bara effekterna p(cid:229) handeln med denna ras p(cid:229) gemen- skapsniv(cid:229). (30) Kommentarerna fr(cid:229)n de italienska myndigheterna med anledning av synpunkterna som framf(cid:246)rts av andra ber(cid:246)rda parter inneh(cid:246)ll inget nytt i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de synpunkter som tidigare (cid:246)vers(cid:228)nts till kommissionen. (6) Det regionala parlamentets beslut nr 336 av den 26 juli 1988 om f(cid:246)rfaranden och genomf(cid:246)randebest(cid:228)mmelser f(cid:246)r f(cid:246)rordning (EEG) nr 2088/85 (Integrerade Medelhavsprogrammet i Toscana-regio- nen). (31) De italienska myndigheternas r(cid:246)rande kommissionens uraktl(cid:229)tenhet att beakta den av domsto- len fastst(cid:228)llda tidsfristen p(cid:229) tv(cid:229) m(cid:229)nader f(cid:246)r pr(cid:246)vning av st(cid:246)dordningarna verkar ogrundade. anm(cid:228)rkningar Faktum (cid:228)r att efter skrivelsen av den 4 mars 1998, i vil- ken de italienska myndigheterna entydigt h(cid:228)vdade att de inte var ben(cid:228)gna att (cid:229)terkalla den tredje (cid:229)tg(cid:228)rden i den anm(cid:228)lda st(cid:246)dordningen, f(cid:246)ljde ett antal telefonkontakter mellan kommissionen och den italienska f(cid:246)rvaltningen. Under dessa telefonkontakter, vilka skedde i den anda av samarbete som normalt k(cid:228)nnetecknar f(cid:246)rbindelserna mel- lan kommissionen och medlemsstaterna, tog man upp m(cid:246)jligheten att (cid:228)ndra programmet i den riktning som f(cid:246)reslagits av kommissionen, och de italienska myndighe- inte m(cid:246)jligheten att (cid:229)terkalla den tredje terna utesl(cid:246)t (cid:229)tg(cid:228)rden. B(cid:229)de i kommissionens skrivelse till de italienska myndigheterna av den 23 april 1998 (7) och i dessa myn- digheters svar av den 7 juli 1998 (8) finna h(cid:228)nvisningar till dessa telefonkontakter. (32) S(cid:229)som understrukits av kommissionen i skrivelsen av den 23 april 1998 var det f(cid:246)rst vid det sista telefonsamtalet som de italienska myndigheterna uttryckligen utesl(cid:246)t m(cid:246)jligheten att (cid:229)terkalla den ifr(cid:229)gavarande (cid:229)tg(cid:228)rden. Mot bakgrund av denna utveckling var det fullt ber(cid:228)ttigat att kommissionen beg(cid:228)rde en skriftlig bekr(cid:228)ftelse av de itali- enska myndigheternas slutgiltiga st(cid:229)ndpunkt, vilken dit- tills hade varit oklar. Om de italienska myndigheterna hade varit verkligt (cid:246)vertygade om att kommissionens skrivelse av den 23 april 1998 inte innebar en f(cid:246)rl(cid:228)ng- ning av tidsfristen hade de vid utg(cid:229)ngen av vad de ans(cid:229)g vara den verkliga tidsfrist inom vilken kommissionen skulle f(cid:228)lla sitt avg(cid:246)rande (den 5 maj 1999), bort under- r(cid:228)tta kommissionen om sitt beslut att genomf(cid:246)ra (cid:229)tg(cid:228)r- den, s(cid:229)som fastst(cid:228)llts i domstolens r(cid:228)ttspraxis (9), och de hade sedan bort avvakta under en kortare tid s(cid:229) att kom- (7) Ordagrant citat ur brevet: (cid:148)(cid:133) Kompletterande upplysningar fr(cid:229)n de telex av den 9 italienska myndigheterna infordrades genom ett januari 1998. Dessa upplysningar l(cid:228)mnades genom en skrivelse av den 4 mars 1998 fr(cid:229)n Italiens st(cid:228)ndiga representation. Efter detta utbyte av skrivelser utv(cid:228)xlades telefonsamtal mellan kommissionens tj(cid:228)nstegrenar och de beh(cid:246)riga nationella myndigheternas tj(cid:228)nstegre- nar. Under dessa samtal tog man upp m(cid:246)jligheten att programmet som anm(cid:228)lts den 5 december 1997 skulle kunna (cid:228)ndras(cid:148). (8) Denna st(cid:229)ndpunkt bekr(cid:228)ftades (cid:228)ven vid muntliga kontakter mellan kommissionens tj(cid:228)nstegrenar och de italienska myndigheterna. (9) Se domstolens dom i m(cid:229)l 120/73, Lorenz mot Tyskland, REG 1973, s. 1471, och m(cid:229)l 84/82, Tyskland mot kommissionen, REG 1984, s. 1451. L 98/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 4. 2000 missionen kunde reagera (10). Myndigheterna f(cid:246)redrog i st(cid:228)llet att v(cid:228)nta (cid:228)nda till den 7 juli 1998 innan de besva- rade kommissionens brev av den 23 april 1998, och l(cid:228)t p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt tv(cid:229) m(cid:229)nader f(cid:246)rflyta innan de bekr(cid:228)ftade det svar som myndigheterna enligt egen utsaga redan l(cid:228)mnat i brevet av den 4 mars 1998. Kommissionen har aldrig n(cid:229)gonsin bemyndigat st(cid:246)det, den har inte l(cid:229)tit ber(cid:228)ttigade f(cid:246)rv(cid:228)ntningar uppst(cid:229) p(cid:229) ett eventuellt bemyndigande, och st(cid:246)det har aldrig blivit befintligt i den mening som avses i artikel 88. 1 i f(cid:246)rdra- get. Italiens st(cid:228)ndiga representation underr(cid:228)ttades d(cid:228)rf(cid:246)r genom skrivelse SG(98) D 035729 av den 16 september 1998 om kommissionens beslut att enligt artikel 88. 3 i f(cid:246)rdraget inleda ett f(cid:246)rfarande, s(cid:229)som redan framh(cid:229)llits i punkt 4. Betr(cid:228)ffande saken (33) St(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder som beviljats av medlemsstaterna (cid:228)r enligt artikel 87. 1 i EG-f(cid:246)rdraget of(cid:246)renliga med den gemen- samma marknaden i den m(cid:229)n de p(cid:229)verkar handeln mel- lan medlemsstaterna, dvs. st(cid:246)d i form av statliga medel av olika slag vilka genom att gynna vissa f(cid:246)retag eller viss tillverkning snedvrider konkurrensen eller hotar att g(cid:246)ra detta. f(cid:246)r (34) Artikel 24 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 805/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organisationen av marknaden inom sektorn f(cid:246)r n(cid:246)tk(cid:246)tt (11) fastst(cid:228)ller, med f(cid:246)rbeh(cid:229)ll i samma f(cid:246)rordning, att artiklarna 87, 88 och 89 i f(cid:246)rdra- get (cid:228)r till(cid:228)mpliga p(cid:229) tillverkningen av, och handeln med, de produkter som d(cid:228)r uppr(cid:228)knas i artikel 1, och inbegri- per produkterna vilka avses i st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rden som (cid:228)r f(cid:246)re- m(cid:229)l f(cid:246)r granskning. till(cid:228)mpningen av vissa best(cid:228)mmelser (35) Avsikten med det anm(cid:228)lda programmet (cid:228)r att genom ansl(cid:229)ende av offentliga medel st(cid:246)dja enskilda jordbruks- f(cid:246)retag vilka obestridligen h(cid:228)rigenom skulle erh(cid:229)lla otill- b(cid:246)rliga ekonomiska och finansiella f(cid:246)rdelar till nackdel f(cid:246)r andra jordbruksf(cid:246)retag vilka inte kommer i (cid:229)tnjutande av samma bidrag. Enligt domstolens r(cid:228)ttspraxis f(cid:246)rh(cid:229)ller det sig s(cid:229), att om staten beviljar en ekonomisk st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rd som st(cid:228)rker ett f(cid:246)retags st(cid:228)llning gentemot andra konkur- rerande f(cid:246)retag, bidrar den eventuellt till den snedvrid- (10) Enligt artikel 4. 6 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999, om till(cid:228)mpningen av artikel 93 i EG-f(cid:246)rdraget (EGT L 83, 27. 3. 1999, s. 1), har kommissionen 15 arbetsdagar fr(cid:229)n mot- tagandet av anm(cid:228)lan till sitt f(cid:246)rfogande f(cid:246)r fattande av beslut. (11) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 24. F(cid:246)rordningen har senare upph(cid:228)vts och ersatts med r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1254/1999 (EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 21). ning av konkurrensen i f(cid:246)rh(cid:229)llande till andra konkurre- rande f(cid:246)retag vilka inte kommer i (cid:229)tnjutande av samma bidrag (12). Enligt de italienska myndigheterna (cid:228)r st(cid:246)dbe- loppet mycket l(cid:229)gt, och skulle d(cid:228)rf(cid:246)r inte kunna orsaka snedvridning av konkurrensen. Det m(cid:229)ste dock p(cid:229)pekas, l(cid:229)ga niv(cid:229) eller den relativt att varken st(cid:246)dets relativt begr(cid:228)nsade storleken p(cid:229) de st(cid:246)dmottagande f(cid:246)retagen utesluter m(cid:246)jligheten av snedvridning i handeln mellan medlemsstaterna (13). Inom jordbrukssektorn bekr(cid:228)ftas denna st(cid:229)ndpunkt i kommissionens meddelande om st(cid:246)d av mindre betydelse (14), som utesluter just jordbruksverk- samheter fr(cid:229)n till(cid:228)mpning av regeln om st(cid:246)d av mindre betydelse. (36) De granskade (cid:229)tg(cid:228)rderna p(cid:229)verkar handeln mellan med- lemsstaterna. I sektorn f(cid:246)r n(cid:246)tk(cid:246)tt (cid:228)r handeln inom gemenskapen n(cid:228)mligen betydande. ¯r 1998 uppgick den italienska importen av produkter inom n(cid:246)tk(cid:246)ttssektor (15) med ursprung i Europeiska unionens (cid:246)vriga medlemsl(cid:228)n- der till 2 372 245 ton, medan exporten fr(cid:229)n Italien till unionens andra l(cid:228)nder uppgick till totalt 180 757 ton. Samma (cid:229)r motsvarade v(cid:228)rdet av den italienska n(cid:246)tdjurs- produktionen (16) 3 226 000 ecu, medan v(cid:228)rdet f(cid:246)r mot- svarande produktion inom hela unionen uppgick till 21 465 000 ecu (17). (37) P(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) f(cid:246)religger inga specifika uppgifter r(cid:246)rande handeln med djur av den s(cid:228)rskilda ras som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r st(cid:246)det. F(cid:246)r att visa att st(cid:246)det inte skulle f(cid:229) n(cid:229)gra som helst konsekvenser f(cid:246)r handeln mellan med- lemsstaterna uppgav de italienska myndigheterna att n(cid:246)t- djursproduktionen i fr(cid:229)ga om Chianina-rasen uppgick till 3 312 ton, dock utan att ange vilket (cid:229)r denna uppgift g(cid:228)llde. (38) Den marknad som m(cid:229)ste beaktas i f(cid:246)religgande fall (cid:228)r emellertid n(cid:246)tkreatursmarknaden i hela Europeiska unio- nen, en marknad omfattande alla typer av produkter inom n(cid:246)tk(cid:246)ttssektorn vilka potentiellt eller faktiskt kon- kurrerar med produkter fr(cid:229)n n(cid:246)tkreatur av Chianina-ra- sen. Domstolen har dessutom fastst(cid:228)llt att st(cid:246)d till ett f(cid:246)retag kan p(cid:229)verka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen eftersom f(cid:246)retaget fr(cid:229)ga kan konkurrera med produkter fr(cid:229)n andra medlemsstater utan att sj(cid:228)lvt delta i exportverksamheten. N(cid:228)r en medlemsstat beviljar st(cid:246)d till ett f(cid:246)retag kan n(cid:228)mligen den inhemska produktionen f(cid:246)rbli of(cid:246)r(cid:228)ndrad eller (cid:246)ka, och f(cid:246)ljden blir att m(cid:246)jligheterna minskar f(cid:246)r f(cid:246)retag hemmah(cid:246)rande i andra medlemsstater att exportera sina produkter p(cid:229) i (12) Se fotnot 3. (13) Se domstolens dom av den 21 mars 1990 i m(cid:229)l C-142/87, Belgien mot kommissionen, Rec. 1990, s. I-959, och dom av den 14 sep- termber 1994 i de f(cid:246)renade m(cid:229)len C-272/92, C-279/92 och C-280/92, Spanien mot kommissionen, Rec. 1994, s. I-4103. (14) EGT C 68, 6. 3. 1996, s. 9. (15) Inklusive levande n(cid:246)tkreatur. (16) Inklusive kalvar. (17) K(cid:228)lla: Eurostat. 19. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 98/7 marknaden i den f(cid:246)rstn(cid:228)mnda medlemsstaten. Ett s(cid:229)dant st(cid:246)d kan d(cid:228)rf(cid:246)r p(cid:229)verka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen (18). anm(cid:228)lda st(cid:246)dordningen inom ramen f(cid:246)r denna artikel och de s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser som (cid:228)r till(cid:228)mpliga under dessa omst(cid:228)ndigheter. (39) Kommissionen drar d(cid:228)rf(cid:246)r slutsatsen att de granskade (cid:229)tg(cid:228)rderna omfattas av f(cid:246)rbudet enligt artikel 87. 1 i f(cid:246)r- draget. (40) I artikel 87. 2 och 87. 3 anges undantagen fr(cid:229)n f(cid:246)rbudet i artikel 87. 1. (47) (41) Undantagen enligt artikel 87. 2 i EG-f(cid:246)rdraget kan inte till(cid:228)mpas med h(cid:228)nsyn till de granskade st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rdernas natur och m(cid:229)l. Italien har inte heller beg(cid:228)rt att dessa best(cid:228)mmelser skall till(cid:228)mpas. (42) I artikel 87. 3 anges under vilka omst(cid:228)ndigheter statliga st(cid:246)d kan anses vara f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden. F(cid:246)renligheten med den gemensamma mark- naden skall bed(cid:246)mas ur gemenskapens synpunkt, och inte ur n(cid:229)gon enskild medlemsstats synpunkt. F(cid:246)r att den gemensamma marknaden skall fungera som avsett b(cid:246)r undantagen fr(cid:229)n f(cid:246)rbudet mot statliga st(cid:246)d tolkas restrik- tivt. (43) Undantaget enligt artikel 87. 3 a kan inte till(cid:228)mpas efter- som st(cid:246)det inte (cid:228)r avsett att gynna den ekonomiska utvecklingen i regioner d(cid:228)r levnadsstandarden (cid:228)r onor- malt l(cid:229)g, eller d(cid:228)r det r(cid:229)der allvarlig brist p(cid:229) syssels(cid:228)tt- ning. (44) Vad g(cid:228)ller undantaget enligt artikel 87. 3 b (cid:228)r det grans- kade st(cid:246)det inte avsett att fr(cid:228)mja genomf(cid:246)randet av n(cid:229)got viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse och inte heller att avhj(cid:228)lpa n(cid:229)gon allvarlig st(cid:246)rning i Italiens eko- nomi. (45) F(cid:246)r det andra (cid:228)r st(cid:246)det varken avsett eller l(cid:228)mpligt f(cid:246)r fr(cid:228)mjande och uppn(cid:229)ende av m(cid:229)len i artikel 87. 3 d i f(cid:246)r- draget. (46) St(cid:246)d som (cid:228)r avsedda att underl(cid:228)tta utveckling av vissa n(cid:228)ringsverksamheter eller vissa regioner kan enligt artikel 87. 3 c i f(cid:246)rdraget anses vara f(cid:246)renliga med den gemen- samma marknaden i den m(cid:229)n de inte f(cid:246)r(cid:228)ndrar beting- elserna f(cid:246)r handeln och konkurrensen inom gemenska- pen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att bed(cid:246)ma den ¯tg(cid:228)rd 1 och 2 (cid:150) St(cid:246)d till genomf(cid:246)randet av projekt f(cid:246)r gene- tisk f(cid:246)rb(cid:228)ttring av rasen och f(cid:246)rv(cid:228)rv av renrasiga avelstjurar I sitt beslut att inleda f(cid:246)rfarandet enligt artikel 88. 3 i EG- f(cid:246)rdraget understr(cid:246)k kommissionen att den i princip skulle kunna bed(cid:246)ma dessa b(cid:229)da (cid:229)tg(cid:228)rder positivt, efter- som det vid en genomg(cid:229)ng av sakf(cid:246)rh(cid:229)llandena framkom att dessa verkade vara f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden och de kunde omfattas av undantaget enligt artikel 87. 3 c i f(cid:246)rdraget. (48) Som framg(cid:229)r av skrivelsen till medlemsstaterna S 75/29416 av den 19 september 1975 (19) har n(cid:228)mligen kommissionen som st(cid:228)ndig praxis att bevilja st(cid:246)d upp till 100 % av de omkostnader f(cid:246)r vilka st(cid:246)d kan komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av program f(cid:246)r artificell insemi- nation med en l(cid:228)ngsta varaktighet av sex (cid:229)r, och st(cid:246)d upp till 40 % av kostnaden f(cid:246)r djuren vid f(cid:246)rv(cid:228)rv av ren- rasiga och stambokf(cid:246)rda avelstjurar. B(cid:229)da (cid:229)tg(cid:228)rderna skulle d(cid:228)rf(cid:246)r i princip kunna anses vara f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden, i den m(cid:229)n de ej (cid:246)verskri- der den varaktighet och omfattning som fastst(cid:228)lls f(cid:246)r st(cid:246)- det i ovann(cid:228)mnda skrivelse. (49) Kommissionens beslut att i vilket fall som helst inleda f(cid:246)rfarandet enligt artikel 88. 3 i f(cid:246)rdraget i fr(cid:229)ga om dessa b(cid:229)da (cid:229)tg(cid:228)rder motiverades av allvarliga misstankar om att hela st(cid:246)dordningen eventuellt skulle komma att till(cid:228)mpas retroaktivt. Om dessa misstankar bekr(cid:228)ftats, skulle retro- aktiviteten ha om(cid:246)jliggjort en eventuellt positiv bed(cid:246)m- ning av de b(cid:229)da (cid:229)tg(cid:228)rderna, och de planerade st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)r- derna skulle ha f(cid:246)rvandlats till rent driftst(cid:246)d, dvs. st(cid:246)d- (cid:229)tg(cid:228)rder utan n(cid:229)gon som helst varaktig strukturell effekt p(cid:229) utvecklingen inom hela sektorn, och vilka som s(cid:229)dana inte skulle kunna anses f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden. (50) Genom upplysningar som l(cid:228)mnades i skrivelsen av den 23 oktober 1998 (20) skingrade de italienska myndighe- terna kommissionens misstankar om en eventuell retro- aktiv verkan f(cid:246)r de anm(cid:228)lda st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna, och h(cid:228)ri- genom utesl(cid:246)ts m(cid:246)jligheten att st(cid:246)d skulle kunna utbeta- las f(cid:246)r kostnader vilka upst(cid:229)tt innan de potentiella f(cid:246)r- m(cid:229)nstagarna blivit lagligen ber(cid:228)ttigade till st(cid:246)det, och de italienska myndigheterna f(cid:246)rband sig dessutom att till kommissionen anm(cid:228)la sitt beslut om (cid:228)ndring av perioden f(cid:246)r genomf(cid:246)randet. (18) Se domstolens dom av den 13 juli 1988 i m(cid:229)l 102/87, Franska republiken mot Europeiska gemenskapernas kommission, Rec. 1988, s. 4067. (19) F(cid:246)rslag till l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder i fr(cid:229)ga om st(cid:246)d som beviljats av med- lemsstaterna inom sektorn f(cid:246)r boskapsuppf(cid:246)dning och boskaps- uppf(cid:246)dningsprodukter. (20) Se punkt 27. L 98/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 4. 2000 (51) B(cid:229)da (cid:229)tg(cid:228)rderna kan d(cid:228)rf(cid:246)r anses f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87. 3 c i EG-f(cid:246)rdraget. ¯tg(cid:228)rd 3 (cid:150) St(cid:246)d till underh(cid:229)llet fram till den f(cid:246)rsta kalvningen f(cid:246)r avelskvigor som uppfyller vissa best(cid:228)mda krav (52) St(cid:246)det enligt (cid:229)tg(cid:228)rd 3 utg(cid:246)rs av ett bidrag f(cid:246)r underh(cid:229)llet fram till den f(cid:246)rsta kalvningen f(cid:246)r avelskvigor av Chiani- na-ras vilka uppfyller vissa best(cid:228)mda krav. St(cid:246)det som beviljas i form av ett eng(cid:229)ngsbidrag (350 000 ITL) per djurenhet (cid:228)r avh(cid:228)ngigt av produktionsenhet och d(cid:228)rf(cid:246)r i princip of(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. Liksom i fr(cid:229)ga om st(cid:246)d som baseras p(cid:229) den kvantitet som producerats eller marknadsf(cid:246)rts, p(cid:229) produktens pris eller p(cid:229) produktionsmedlen (djurfoder, etc. ) anser man n(cid:228)mligen att denna typ av st(cid:246)d h(cid:246)r till driftst(cid:246)den (21), och s(cid:229)ledes (cid:228)r ett st(cid:246)d som endast ger st(cid:246)dmottagaren en tillf(cid:228)llig ekonomisk f(cid:246)rdel. M(cid:229)let f(cid:246)r st(cid:246)det (cid:228)r helt enkelt att minska produktionskostnaderna f(cid:246)r st(cid:246)dmottagarna under den tid st(cid:246)det p(cid:229)g(cid:229)r, genom att de f(cid:229)r en neds(cid:228)tt- ning av de kostnader f(cid:246)r den dagliga driften av verksam- heten vilka de vanligen sj(cid:228)lva m(cid:229)ste bestrida. S(cid:229)dana st(cid:246)d har ingen som helst strukturell effekt p(cid:229) utvecklingen inom sektorn, och man kan f(cid:246)rvisso inte anse att de (cid:228)r (cid:228)gnade att fr(cid:228)mja utvecklingen av vissa n(cid:228)ringsverksam- heter eller vissa regioner. Dessutom kan utbetalningen av s(cid:229)dana st(cid:246)d inverka st(cid:246)rande p(cid:229) de mekanismer som inf(cid:246)rts genom den gemensamma organisationen av mark- naden inom ramen f(cid:246)r den gemensamma jordbrukspoliti- ken och bli till skada f(cid:246)r producenter som inte kommer i (cid:229)tnjutande av s(cid:229)dant st(cid:246)d. (53) Ett undantag fr(cid:229)n den str(cid:228)nga regel som f(cid:246)rbjuder bevil- jande av st(cid:246)d av denna typ anges emellertid i den i sk(cid:228)l 48 n(cid:228)mnda skrivelsen S 75/29416 fr(cid:229)n kommissionen till medlemsstaterna, vilket till(cid:229)ter beviljande av st(cid:246)d upp- g(cid:229)ende till 30 % f(cid:246)r underh(cid:229)ll av renrasiga avelstjurar, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att det f(cid:246)religger s(cid:228)rskilda sk(cid:228)l, i syn- nerhet av regional natur, f(cid:246)r ett s(cid:229)dant undantag (22). (54) Undantaget g(cid:228)ller uttryckligen beviljande av st(cid:246)d f(cid:246)r underh(cid:229)ll av renrasiga avelstjurar, och inte av avelskvigor, vilka ju var f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rd 3 i den granskade st(cid:246)dord- ningen. (21) Se fotnot 4. (22) Se st(cid:246)d N 490/96, N 636/97; N 573/98. i Man skulle detta oaktat kunna h(cid:228)vda att undantaget ana- linje logt skulle kunna till(cid:228)mpas (cid:228)ven p(cid:229) avelskvigor, med den praxis som kommissionen f(cid:246)ljt i andra fall. Det m(cid:229)ste emellertid p(cid:229)pekas att det (cid:228)r fr(cid:229)ga om ett undantag fr(cid:229)n det str(cid:228)nga f(cid:246)rbudet mot beviljande av st(cid:246)d p(cid:229) basis st(cid:246)d som definitionsm(cid:228)ssigt av produktionsenhet, ett utg(cid:246)r ett driftst(cid:246)d. Detta undantag skall d(cid:228)rf(cid:246)r tolkas restriktivt. Orsaken till denna skillnad i syns(cid:228)tt (cid:228)r att de b(cid:229)da typerna av st(cid:246)d (cid:228)r helt olika till sin natur: uppf(cid:246)d- ningen av avelstjurar av h(cid:246)g kvalitet spelar en f(cid:246)rsta- rangsroll f(cid:246)r den genetiska utvecklingen, och bidrar till en kvalitativ f(cid:246)rb(cid:228)ttring av hela djuruppf(cid:246)dningssektorn. N(cid:228)r man beslutar att anv(cid:228)nda stambokf(cid:246)rda handjur av h(cid:246)g kvalitet f(cid:246)r avel, inneb(cid:228)r detta emellertid att man avs(cid:228)ger sig m(cid:246)jligheten att uppf(cid:246)da samma djur f(cid:246)r k(cid:246)tt- produktion som (cid:228)r mer l(cid:246)nsam. Uppf(cid:246)dare som beslutar att reservera ett handjur f(cid:246)r avel i st(cid:228)llet f(cid:246)r k(cid:246)ttproduk- tion v(cid:228)ljer d(cid:228)rf(cid:246)r att g(cid:246)ra en kostsam och riskabel inve- stering, som eventuellt kan ge avkastning f(cid:246)rst p(cid:229) l(cid:228)ngre sikt. Underh(cid:229)llet av avelstjurarna medf(cid:246)r h(cid:246)ga kostnader som inte kompenseras av vinsten vid f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av k(cid:246)ttet fr(cid:229)n dessa djur, f(cid:246)r vilket uppf(cid:246)darna vanligen f(cid:229)r mycket l(cid:229)ga priser. F(cid:246)r att minska kostnaderna s(cid:229) mycket som m(cid:246)jligt brukar uppf(cid:246)darna anv(cid:228)nda ett s(cid:229) begr(cid:228)nsat antal tjurar som m(cid:246)jligt under l(cid:228)ngsta m(cid:246)jliga tid. I l(cid:228)ng- den medf(cid:246)r detta oundvikligen en generell f(cid:246)rs(cid:228)mring av bes(cid:228)ttningarnas genetiska arv. N(cid:228)r undantag beviljats f(cid:246)r handjur av denna typ har kommissionen beaktat alla dessa faktorer, och har ansett att den snedvridande effek- ten av en st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rd baserad p(cid:229) produktionsenheter skulle mer (cid:228)n uppv(cid:228)gas av den positiva effekten av en s(cid:229)dan (cid:229)tg(cid:228)rd p(cid:229) den strukturella utvecklingen inom djur- uppf(cid:246)dningssektorn. (55) Ett s(cid:229)dant resonemang kan inte till(cid:228)mpas i samma m(cid:229)n p(cid:229) avelskvigor. I detta senare fall beh(cid:246)ver uppf(cid:246)darna n(cid:228)mligen inte v(cid:228)lja mellan tv(cid:229) olika funktioner som ute- sluter varandra: ett och samma hondjur kan ju till en b(cid:246)r- jan anv(cid:228)ndas f(cid:246)r avels(cid:228)ndam(cid:229)l och senare f(cid:246)r mj(cid:246)lk- och k(cid:246)ttproduktion utan n(cid:229)gon som helst v(cid:228)rdeminskning (cid:150) och detta (cid:228)r ocks(cid:229) vad som vanligen sker. I detta fall skulle beviljandet av bidrag per djur f(cid:246)r t(cid:228)ckande av underh(cid:229)llskostnader helt enkelt utg(cid:246)ra ett st(cid:246)d avsett att minska uppf(cid:246)darnas normala kostnader i samband med verksamheten. Ett s(cid:229)dant bidrag skulle d(cid:228)rf(cid:246)r definitions- m(cid:228)ssigt h(cid:228)nf(cid:246)ras till driftst(cid:246)den, vilka, som framg(cid:229)r av punkt 52, inte (cid:228)r f(cid:246)renliga med den gemensamma mark- naden, och f(cid:246)ljaktligen inte kan utnyttja det undantag som anges i artikel 87. 3 c i f(cid:246)rdraget. Detta f(cid:246)rklarar var- f(cid:246)r det i punkt 53, ovan, angivna undantaget uteslutande h(cid:228)nf(cid:246)r sig till avelstjurar och varf(cid:246)r det till skillnad fr(cid:229)n andra fall m(cid:229)ste tolkas restriktivt och inte analogt kan till- l(cid:228)mpas (cid:228)ven p(cid:229) avelskvigor. Bidraget till avelskvigor av Chianina-ras omfattas d(cid:228)rf(cid:246)r av det generella f(cid:246)rbudet mot driftst(cid:246)d, vilka av de sk(cid:228)l som anges i punkt 52 defi- nitionsm(cid:228)ssigt (cid:228)r of(cid:246)renliga med den gemensamma mark- naden och inte kan omfattas av n(cid:229)got av undantagen i artikel 87. 3 c i EG-f(cid:246)rdraget. 19. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 98/9 (56) De italienska myndigheterna har rest inv(cid:228)ndningar mot den tolkning kommissionen givit av det granskade st(cid:246)det, vilket kommissionen definierar som ett st(cid:246)d underh(cid:229)ll av husdjur, som framg(cid:229)r av beskrivningen ovan. De itali- enska myndigheterna understryker att st(cid:246)det snarare skall ses som en stimulans(cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r att f(cid:229) producenterna att v(cid:228)lja uppf(cid:246)dning av hondjur f(cid:246)r avel snarare (cid:228)n f(cid:246)r k(cid:246)tt- produktion. Vad detta betr(cid:228)ffar (cid:228)r det p(cid:229) sin plats att erinra om att produktionens inriktning, liksom inkomst- st(cid:246)det, utg(cid:246)r ett av m(cid:229)len och (cid:229)liggandena f(cid:246)r de gemen- s(cid:229)som upp- samma marknadsorganisationerna vilka, repade g(cid:229)nger bekr(cid:228)ftats av domstolen, utg(cid:246)r fullst(cid:228)ndiga och helt(cid:228)ckande system och utesluter m(cid:246)jligheten f(cid:246)r medlemsstaterna att vidta n(cid:229)gra som helst (cid:229)tg(cid:228)rder som skulle utg(cid:246)ra undantag fr(cid:229)n dessa system eller minska deras effektivitet (23). H(cid:228)rvidlag skulle varje st(cid:246)d som ingriper i mekanismerna f(cid:246)r de gemensamma marknads- organisationerna till(cid:228)mpning av automatiskt utesluta undantagen som anges i artikel 87. 3 i f(cid:246)rdraget. Till(cid:228)mpligheten f(cid:246)r f(cid:246)rordning (EEG) nr 2078/92 (57) De italienska myndigheterna skulle ha kunnat utnyttja ett undantag fr(cid:229)n ovan n(cid:228)mnda f(cid:246)rbud, om st(cid:246)det hade beviljats till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r djur tillh(cid:246)rande en utrotnings- hotad ras, i enlighet med till(cid:228)mpliga gemenskapskriterier. I ett s(cid:229)dant fall skulle st(cid:246)det ha fallit inom ramen f(cid:246)r r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2078/92 av den 30 juni 1992 om produktionsmetoder inom jordbruket som (cid:228)r f(cid:246)r- enliga med milj(cid:246)skyddskraven och naturv(cid:229)rden (24). Skyd- det av hotade raser (cid:228)r n(cid:228)mligen en av de (cid:229)tg(cid:228)rder som kan bidra till uppn(cid:229)endet av m(cid:229)len f(cid:246)r f(cid:246)rordningen, dvs. skydd och f(cid:246)rb(cid:228)ttring av den genetiska m(cid:229)ngfalden. ¯tg(cid:228)rder av denna typ (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r godtagbara f(cid:246)r samfinan- siering genom gemenskapen eller f(cid:246)r statsst(cid:246)d enligt arti- kel 10 i samma f(cid:246)rordning, vilken bemyndigar medlems- staterna att vidta kompletterande st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r vilka det g(cid:228)ller andra villkor eller former (cid:228)n f(cid:246)r dem som fast- st(cid:228)lls i f(cid:246)rordningen eller vilkas belopp (cid:246)verstiger de i f(cid:246)rordningen angivna gr(cid:228)nserna, s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med m(cid:229)len i artikel 87, 88 och 89 i f(cid:246)rdraget. f(cid:246)rutsatt att (58) F(cid:246)renligheten med m(cid:229)len i den n(cid:228)mnda f(cid:246)rordningen bed(cid:246)ms p(cid:229) grundval av kriterier som fastst(cid:228)llts p(cid:229) gemen- skapsniv(cid:229) f(cid:246)r att avg(cid:246)ra vilka raser som (cid:228)r utrotnings- hotade inf(cid:246)r beslut om beviljande av samfinansiering. Enligt f(cid:246)rordning (EEG) nr 2078/92 anser kommissionen en ras utrotningshotad n(cid:228)r antalet reproduktionsdugliga hondjur understiger nedan angivna gr(cid:228)nsv(cid:228)rder (25): (23) Se domstolens dom av den 18 maj 1977, m(cid:229)l C-111/76, All- m(cid:228)nna (cid:229)klagaren mot Beert van den Hazel, Rec. 1977, s. 901. (24) EGT L 215, 30. 7. 1992, s. 85. (25) Kommissionens dokument VI/3768/98 (cid:148)Program f(cid:246)r skyddande av den genetiska m(cid:229)ngfalden inom hotade boskapsraser eller v(cid:228)xtsor- ter inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rordning (EEG) nr 2078/92(cid:148). Tabell 2 Antalet reproduktionsdugliga hondjur per ras N(cid:246)tkreatur H(cid:228)stdjur F(cid:229)r och get- ter Svin 5 000 5 000 7 500 2 000 7 500 7 500 9 000 9 000 4 000 4 000 6 000 6 000 Raser med stabila populationer Raser med krym- pande populationer Raser med (cid:246)kande populationer vidare n(cid:228)r det totala antalet stambokf(cid:246)rda reproduktions- dugliga hondjur understiger f(cid:246)ljande tr(cid:246)skelv(cid:228)rden: Tabell 3 Antalet stambokf(cid:246)rda reproduktionsdugliga hondjur N(cid:246)tkreatur H(cid:228)stdjur F(cid:229)r och getter 1 000 1 300 2 000 Svin 600 (59) Enligt uppgifterna som framlagts av de italienska myndig- heterna och som (cid:229)terges i tabell 1 var antalet stambok- f(cid:246)rda reproduktionsdugliga hondjur 1996 13 g(cid:229)nger h(cid:246)gre (cid:228)n gemenskapens gr(cid:228)nsv(cid:228)rde. ˜ven om vi antar att samtliga produktiva hondjur registrerats och denna upp- gift d(cid:228)rf(cid:246)r skulle vara representativ f(cid:246)r hela den f(cid:246)r avel avsedda hondjurspopulationen, skulle uppgiften fr(cid:229)n 1996 i alla fall motsvara dubbla det antal som p(cid:229) gemen- skapsniv(cid:229) fastst(cid:228)llts som definition av en hotad ras. Chia- nina-rasen (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte en utrotningshotad ras, och fal- ler inte inom omr(cid:229)det f(cid:246)r till(cid:228)mpning av f(cid:246)rordning (EEG) nr 2078/92. (60) De italienska myndigheterna bestrider inte omst(cid:228)ndighe- ten att rasen inte (cid:228)r utrotningshotad, men h(cid:228)vdar att detta riskerar att bli fallet om den nu r(cid:229)dande tendensen best(cid:229)r och inga mot(cid:229)tg(cid:228)rder vidtas. De (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:246)ver- tygade om att kommissionen inte borde begr(cid:228)nsa sig till att bed(cid:246)ma det anm(cid:228)lda st(cid:246)det mot bakgrund av g(cid:228)llande regler och tidigare r(cid:228)ttsfall, utan i st(cid:228)llet borde bed(cid:246)ma det i ett vidare perspektiv p(cid:229) basis av artikel 87. 3 c i f(cid:246)r- draget, och betrakta (cid:229)tg(cid:228)rden i fr(cid:229)ga som en (cid:229)tg(cid:228)rd vilken p(cid:229) ett effektivt s(cid:228)tt fr(cid:228)mjar utvecklingen inom sektorn utan att f(cid:246)r(cid:228)ndra betingelserna f(cid:246)r handeln p(cid:229) ett s(cid:228)tt som skulle strida mot de gemensamma intresset. (61) Vad g(cid:228)ller farh(cid:229)gona som de italienska myndigheterna uttryckt r(cid:246)rande risken f(cid:246)r att rasen skulle komma att d(cid:246) ut, n(cid:229)got som tidigare understrukits i punkt 10, visar de L 98/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 4. 2000 av dessa myndigheter framlagda och i tabell 1 redovisade uppgifterna att n(cid:246)tkreaturspopulationen av Chianina-ra- sen i medeltal minskat med cirka 2 % per (cid:229)r sedan 1990. Av samma tabell framg(cid:229)r emellertid att denna nedg(cid:229)ng intr(cid:228)ffat efter en (cid:229)tminstone 30 (cid:229)r l(cid:229)ng period med snabb (cid:246)kning f(cid:246)r rasen, vars individantal n(cid:228)stan f(cid:246)rdubblats mellan 1967 och 1990. Till st(cid:246)d f(cid:246)r sina argument har de italienska myndigheterna (cid:228)ven framlagt n(cid:229)gra progno- ser (26) som visar att antalet stambokf(cid:246)rda kvigor 2004 skulle komma att minska till 10 780 djur (och s(cid:229)ledes komma att understiga dagens 13 635 djur), om den nuvarande tendensen best(cid:229)r. Vid denna ber(cid:228)kning tar de italienska myndigheterna emellertid inte h(cid:228)nsyn till de b(cid:229)da st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder r(cid:246)rande vilka kommissionen i princip redan avgivit en positiv bed(cid:246)mning, och de n(cid:228)mner inte heller omst(cid:228)ndigheten att de angivna talen i vilket fall som helst fortfarande skulle ligga tio g(cid:229)nger h(cid:246)gre (cid:228)n gemenskapens gr(cid:228)nsv(cid:228)rde. (62) Vad betr(cid:228)ffar synpunkterna p(cid:229) kommissionens tillv(cid:228)ga- g(cid:229)ngss(cid:228)tt vid bed(cid:246)mningen av (cid:229)tg(cid:228)rderna erinras om att artikel 87. 3 c inneb(cid:228)r ett undantag fr(cid:229)n det generella f(cid:246)r- budet i artikel 87. 1 mot beviljande av statliga st(cid:246)d. Detta undantag tolkas d(cid:228)rf(cid:246)r p(cid:229) ett restriktivt s(cid:228)tt, och till(cid:228)m- pas endast om kommissionen (cid:228)r helt (cid:246)vertygad om att alla de d(cid:228)r fastst(cid:228)llda kriterierna uppfyllts. ¯tg(cid:228)rderna 1 och 2 i den anm(cid:228)lda st(cid:246)dordningen uppfyller alla de ovan n(cid:228)mnda kraven, och har ocks(cid:229) godk(cid:228)nts av kom- missionen. S(cid:229)dant st(cid:246)d till driften som (cid:246)verv(cid:228)gs i den tredje (cid:229)tg(cid:228)rden uppfyller definitionsm(cid:228)ssigt inte kraven i artikeln i fr(cid:229)ga, och kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte godk(cid:228)nnas. (63) I detta h(cid:228)nseende har de italienska myndigheterna inte framf(cid:246)rt n(cid:229)gra argument som kunnat vederl(cid:228)gga kom- missionens bed(cid:246)mning, enligt vilken (cid:229)tg(cid:228)rden utg(cid:246)r ett driftst(cid:246)d. Myndigheterna har aldrig n(cid:229)gonsin l(cid:228)mnat n(cid:229)gra kvantitativa uppgifter om uppf(cid:246)darnas st(cid:246)rre kost- nader eller om det pl(cid:246)tsliga inkomstbortfallet f(cid:246)r upp- f(cid:246)darna, och de har inte heller visat p(cid:229) n(cid:229)got proportio- nalitetsf(cid:246)rh(cid:229)llande mellan dessa kostnader och det bidrag de avser att bevilja. I sin ursprungliga anm(cid:228)lan definie- rade de italienska myndigheterna helt enkelt bidrags- beloppet som (cid:148)l(cid:228)mpligt(cid:148). I skrivelsen av den 11 december 1998 h(cid:228)nvisar de vagt till att st(cid:246)det skulle t(cid:228)cka (cid:229)tmin- stone 50 % av de ovan n(cid:228)mnda st(cid:246)rre kostnaderna, utan att l(cid:228)mna ytterligare detaljer. H(cid:228)rvidlag (cid:229)terst(cid:229)r det endast f(cid:246)r kommissionen att konstatera, att det av de italienska myndigheterna avsedda bidraget (180,670 euro) f(cid:246)r en ras som inte (cid:228)r obestridligen utrotningshotad skulle bli n(cid:228)stan 50 % h(cid:246)gre (cid:228)n bidraget som anges i f(cid:246)rordning (EEG) nr 2078/92 (120,8 euro) f(cid:246)r hotade raser. (64) Argumenten av ekonomisk natur vilka framf(cid:246)rts som bevis p(cid:229) sv(cid:229)righeterna f(cid:246)r uppf(cid:246)dare av djur av Chianina- ras och f(cid:246)r att motivera tilldelningen av bidraget (allm(cid:228)n svaghet inom djuruppf(cid:246)dningssektorn p(cid:229) nationell niv(cid:229), svaghet jordbrukspolitiken) de strukturella f(cid:246)rh(cid:229)llandena hos uppf(cid:246)darna, milj(cid:246)fakto- rer, avsaknaden av stordrift och kvalitetss(cid:228)kringssystem, bristen p(cid:229) strategier f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av handeln med k(cid:246)tt fr(cid:229)n djur av Chianina-ras, samt det r(cid:229)dande (cid:148)diskrimine- f(cid:246)r st(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r 1992 (cid:229)rs rande(cid:148) systemet (cid:228)r reform av den gemensamma mycket vaga till sin natur. De skildrar en situation med strukturell inom djuruppf(cid:246)dningssektorn p(cid:229) nationell och regional niv(cid:229), vilken de italienska myndig- heterna inte kan (cid:229)beropa som rimlig motivering f(cid:246)r bevil- jande av st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder i fr(cid:229)ga om vilka de varken kunnat visa att de skulle ha n(cid:229)gon gynnsam effekt f(cid:246)r sektorn i sin helhet, eller att de skulle sakna snedvridande effekter gentemot andra uppf(cid:246)dare, vilka trots att de lever och arbetar under samma sv(cid:229)ra betingelser tvingas att f(cid:246)r sin (cid:246)verlevnad uteslutande lita till sina egna medel och sin egen f(cid:246)rm(cid:229)ga. (65) F(cid:246)r att f(cid:246)rsvara beviljandet av st(cid:246)d h(cid:228)nvisar de italienska myndigheterna slutligen till liknande st(cid:246)d som kommis- sionen beviljat inom ramen f(cid:246)r det integrerade Medel- havsprogrammet i Toscana-regionen f(cid:246)r (cid:229)ren 1988-1992. I det fallet beviljades ett bidrag p(cid:229) 190(cid:150)200 ecu per djur f(cid:246)r ett visst antal lokala raser, bl. a. Chianina-rasen. D(cid:228)rf(cid:246)r h(cid:228)vdar de italienska myndigheterna att det inte skulle fin- nas anledning att behandla det aktuella fallet p(cid:229) ett annorlunda s(cid:228)tt. (66) Vad detta betr(cid:228)ffar (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att erinra om att regelunderlaget f(cid:246)r kommissionens beviljande av ovan n(cid:228)mnda st(cid:246)d utgjordes av en s(cid:228)rskild f(cid:246)rordning (27) om ett specifikt samfinansieringsprogram till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r vissa regioner inom ramen f(cid:246)r den gemensamma jordbruks- politiken, och inte av EG-f(cid:246)rdragets artiklar 87, 88 och 89 om konkurrensreglerna. Den granskade st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rden anm(cid:228)ldes i st(cid:228)llet till kommissionen enligt artikel 88. 3 i EG-f(cid:246)rdraget, och det (cid:228)r darf(cid:246)r endast p(cid:229) basis av artik- larna 87, 88 och 89 i f(cid:246)rdraget som kommissionen b(cid:246)r bed(cid:246)ma den. Detta inneb(cid:228)r att st(cid:246)det skulle kunna bevil- jas endast om det (cid:228)r f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden i enlighet med ovan n(cid:228)mnda artiklar, och inte p(cid:229) grundval av andra best(cid:228)mmelser som inte (cid:228)r till(cid:228)mp- liga p(cid:229) det aktuella fallet. VI. Slutsatser (67) Av de ovan redovisade (cid:246)verv(cid:228)gandena dras slutsatsen att (cid:229)tg(cid:228)rderna 1 och 2 i den anm(cid:228)lda st(cid:246)dordningen kan anses f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden i enlig- het med artikel 87. 3 c i f(cid:246)rdraget, eftersom de italienska myndigheterna skingrat de misstankar r(cid:246)rande st(cid:246)dets retroaktiva verkan vilka f(cid:246)ranlett kommissionen att inleda f(cid:246)rfarandet enligt artikel 88. 3 i f(cid:246)rdraget. De italienska myndigheterna skall underr(cid:228)tta kommissionen om det beslut varigenom genomf(cid:246)randet av programmet (cid:228)ndras. (26) Skrivelsen fr(cid:229)n de italienska myndigheterna av den 11 december 1998 (se punkt 29). (27) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2088/85 av den 23 juli 1985 om de integrerade Medelhavsprogrammen, EGT L 197, 27. 7. 1985, s. 1. 19. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 98/11 (68) ¯tg(cid:228)rd 3 i den anm(cid:228)lda st(cid:246)dordningen (cid:228)r inte f(cid:246)renlig med den gemensamma marknaden och kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte omfattas av n(cid:229)got av undantagen i artikel 87. 1 i f(cid:246)rdra- get. 3. St(cid:246)det till f(cid:246)rv(cid:228)rv av stambokf(cid:246)rda avelstjurar av Chiani- na-ras med upp till 40 % av investeringskostnaden (cid:228)r f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden efter (cid:228)ndring av genom- f(cid:246)randeperioden enligt artikel 3 s(cid:229) att retroaktiv ers(cid:228)ttning undviks. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 F(cid:246)ljande (cid:228)r of(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden: 1. Bidraget uppg(cid:229)ende till 350 000 ITL per djur (cirka 175 euro) f(cid:246)r underh(cid:229)llet fram till den f(cid:246)rsta kalvningen f(cid:246)r vuxna hon- djur av Chianina-ras vilka a) (cid:228)r f(cid:246)dda hos en uppf(cid:246)dare som (cid:228)r registrerad i stamboken, b) sj(cid:228)lva (cid:228)r stambokf(cid:246)rda, c) f(cid:229)r sin f(cid:246)rsta kalv hos en uppf(cid:246)dare som (cid:228)r registrerad i samma stambok. Artikel 2 Italien f(cid:229)r inte genomf(cid:246)ra den st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rd som avses i artikel 1. 1. Artikel 3 Italien skall (cid:228)ndra genomf(cid:246)randeperioden f(cid:246)r st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna som avses i artikel 1. 2 och 1. 3 p(cid:229) ett s(cid:229)dant s(cid:228)tt att st(cid:246)d inte utbetalas f(cid:246)r kostnader som uppst(cid:229)tt f(cid:246)re datum f(cid:246)r anm(cid:228)lan av st(cid:246)det till kommissionen. Artikel 4 Inom tv(cid:229) m(cid:229)nader fr(cid:229)n delgivningen av f(cid:246)religgande beslut skall Italien underr(cid:228)tta kommissionen om vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som landet vidtagit f(cid:246)r att r(cid:228)tta sig efter beslutet. 2. F(cid:246)ljande (cid:228)r f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden, efter (cid:228)ndring av genomf(cid:246)randeperioden enligt artikel 3 s(cid:229) att retroaktiv ers(cid:228)ttning undviks. St(cid:246)det till genomf(cid:246)randet av ett program f(cid:246)r artificiell insemination med f(cid:246)ljande pilotprojekt: Artikel 5 Detta beslut riktar sig till Republiken Italien. a) Inf(cid:246)rande av embryon med h(cid:246)gt utvecklad genetisk poten- tial (uttag av (cid:228)gg fr(cid:229)n fem m(cid:229)nader gamla kvigor och in vitro-befruktning med sperma fr(cid:229)n de b(cid:228)sta avelstjurarna). b) Implantation av befruktade embryon i avelskvigor. Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 10 november 1999. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen