title: Expert system for the evaluation of the deterioration of ancient brick structures : Scientific background of the damage atlas and the masonry damage diagnostic system.

eurovoc_concepts:
analytical chemistry
architectural heritage
atmospheric conditions
building industry
building materials
damage
degradation of the environment
heritage protection


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2508/1999 της Επιτροπής, της 26ης Νοεμβρίου 1999, για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 3536/91 για τον καθορισμό της ημερομηνίας εισόδου σε απόθεμα του αποκορυφωμένου γάλακτος σε σκόνη που πωλείται βάσει του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 3398/91

eurovoc_concepts:
award of contract
manufactured feedingstuffs
sale
skimmed milk powder

formats: pdf print

text: 27. 11. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 304/21 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2508/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 26ης Νοεµβρίου 1999 για τροποποίηση του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 3536/91 για τον καθορισµό της ηµεροµηνίας εισόδου σε απόθεµα του αποκορυφωµένου γάλακτος σε σκόνη που πωλείται βάσει του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 3398/91 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 804/68 του Συµβουλίου, της 27ης Ιουνίου 1968, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα του γάλακτος και των γαλακτοκοµικών προϊόντων (1), όπως τροποποι- ήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1587/96 (2), και ιδίως το άρθρο 7 παράγραφος 5, Εκτιµώντας: (2) (3) ότι, λαµβάνοντας υπόψη την υπόλοιπη διαθέσιµη ποσότητα, καθώς και την κατάσταση της αγοράς, πρέπει να αντικατα- σταθεί η προαναφερθείσα ηµεροµηνία από εκείνη της 1ης ∆εκεµβρίου 1997· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης γάλα- κτος και των γαλακτοκοµικών προϊόντων, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 (1) ότι, µε τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 3536/91 της Επι- τροπής (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονι- σµό (ΕΚ) αριθ. 2305/1999 (4), περιορίστηκε η ποσότητα του αποκορυφωµένου γάλακτος σε σκόνη που µπορεί να πωληθεί σε εκείνη που έχει εισέλθει σε απόθεµα πριν από την 1η Ιουνίου 1997· Στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 3536/91 η ηµεροµηνία «1η Ιουνίου 1997» αντικαθίσταται από την ηµεροµηνία «31 ∆εκεµ- βρίου 1997». Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 27 Νοεµβρίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 26 Νοεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 148 της 28. 6. 1968, σ. 13. (2) ΕΕ L 206 της 16. 8. 1996, σ. 21. (3) ΕΕ L 335 της 6. 12. 1991, σ. 8. (4) ΕΕ L 280 της 30. 10. 1999, σ. 25


title: Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 154/1999 tas-26 ta' Novembru 1999 li temenda l-Anness I (Kwistjonijiet Veterinarji u Fitosanitarji) għall-Ftehim taż-ŻEE

eurovoc_concepts:
aquaculture
fishery product
health certificate
import
third country
veterinary legislation

formats: html pdf print

text: 11/Vol. 5 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 21999D0154 1. 3. 2001 IL-GURNAL UFFICJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ DECIŻJONI TAL-KUMITAT KONGUNT TAŻ-ŻEE Nru 154/1999 tas-26 ta' Novembru 1999 li temenda l-Anness I (Kwistjonijiet Veterinarji u Fitosanitarji) ghall-Ftehim taż-ŻEE IL-KUMITAT KONGUNT TAŻ-ŻEE, 317 L 61/1 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif aggustat bil-Protokoll li jaggusta l-Fte- him ghaż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn iżjed 'il quddiem issir referenza ghalih bhala “il-Ftehim”, u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tieghu, Billi: (1) (2) L-Anness I ghall-Ftehim gie emendat bid-Deciżjoni tal-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Nru 142/1999 tal-5 ta' Novembru 1999 (1). L-punt 4(a) tal-Protokoll 1 ghall-Ftehim jistabbilixxi r-regoli dwar l-iskambju ta' informazzjoni bejn il-Komunità u l-Istati ta' l-EFTA; billi hemm ukoll il-htiega ghal procedura aktar rapida ghall-komu- nikazzjoni tal-listi ta' stabbilimenti fiż-Żona Ekonomika Ewropea approvati ghall-ghan tal-Ftehim, IDDECIEDA KIF GEJ: Artikolu 1 Il-punt li gej ghandu jiddahhal wara l-punt 9 (data tad-dhul fis-sehh ta' l-atti fil-Kapitolu I) fil-Parti tad- Dhul tal-Kapitolu I ta' l-Anness I ghall-Ftehim: “10. Listi ta' stabbilimenti fiż-Żona Ekonomika Ewropea – Barra mill-procedura stabbilita fil-paragrafu 4(a) tal-Protokoll 1 ghall-Ftehim, l-Istati Membri tal-KE u l-Istati ta' l-EFTA ghandhom jikkomunikaw direttament lill-Istati Membri tal-KE l-ohra u lill-Istati ta' l-EFTA, il-listi ta' stabbilimenti approvati ghall-ghanijiet ta' dan il-Ftehim. ” (1) GU L 15, tat-18. 1. 2001, p. 34. 318 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 5 Din id-Deciżjoni ghandha tidhol fis-sehh nhar is-27 ta' Novembru 1999, sakemm ikunu saru n-notifiki kollha taht l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim lill-Kumitat Kongunt taż-ŻEE. Artikolu 2 Din id-Deciżjoni ghandha tigi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta', u fis-Suppliment taż-ŻEE ghall-Gurnal Ufficjali tal-Komunitajiet Ewropej. Artikolu 3 Maghmula fi Brussel, fis-26 ta' Novembru 1999. Ghall-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Il-President N. v. LIECHTENSTEIN


title: Decisione del Comitato misto SEE n. 173/1999, del 26 novembre 1999, che modifica il protocollo 31, sulla cooperazione in settori specifici al di fuori delle quattro libertà, dell'accordo SEE

eurovoc_concepts:
consumer information
consumer movement
consumer protection
mental health
product safety

text: 1. 3. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee L 61/33 DECISIONE DEL COMITATO MISTO SEE N. 173/1999 del 26 novembre 1999 che modifica il protocollo 31, sulla cooperazione in settori specifici al di fuori delle quattro libert(cid:224), dell’accordo SEE IL COMITATO MISTO SEE, visto l’accordo sullo Spazio economico europeo, modificato dal protocollo che adegua l’accordo sullo Spa- zio economico europeo, in appresso denominato «l’accordo», in particolare gli articoli 86 e 98, considerando quanto segue: (1) (2) (3) Il protocollo 31 dell’accordo Ł stato modificato dalla decisione n. 8/94 del Comitato misto SEE del 7 giugno 1994 (1). ¨ opportuno estendere la cooperazione fra le parti contraenti dell’accordo per includere un quadro generale per le attivit(cid:224) comunitarie a favore dei consumatori [decisione n. 283/1999/CE del Parla- mento europeo e del Consiglio (2)]. Occorre pertanto modificare il protocollo 31 dell’accordo per far s(cid:236) che la cooperazione estesa possa iniziare il 1o gennaio 2000, DECIDE: Articolo 1 All’articolo 6 del protocollo 31 dell’accordo, dopo il paragrafo 2, vengono aggiunti i paragrafi seguenti: Gli Stati EFTA partecipano, a decorrere dal 1o gennaio 2000, alle attivit(cid:224) comunitarie che pos- «3. sono nascere dal seguente atto nonchØ dagli atti da esso derivanti: (cid:151) 399 D 0283: Decisione n. 283/1999/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 25 gennaio 1999, che stabilisce un quadro generale per le attivit(cid:224) comunitarie a favore dei consumatori (GU L 34 del 9. 2. 1999, pag. 1). Gli Stati EFTA contribuiscono finanziariamente alle attivit(cid:224) di cui al paragrafo 3 conformemente 4. all’articolo 82, paragrafo 1, lettera a), dell’accordo. 5. Gli Stati EFTA, fin dall’inizio della cooperazione relativa alle attivit(cid:224) di cui al paragrafo 3, parteci- pano pienamente ai lavori dei comitati CE e di altri organismi che assistono la Commissione CE nella gestione o nello sviluppo di tali attivit(cid:224). » Articolo 2 La presente decisione entra in vigore il 1o gennaio 2000, a condizione che al Comitato misto SEE siano pervenute tutte le notifiche previste all’articolo 103, paragrafo 1, dell’accordo. (1) GU L 198 del 30. 7. 1994, pag. 142. (2) GU L 34 del 9. 2. 1999, pag. 1. L 61/34 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 1. 3. 2001 La presente decisione Ł pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee. Articolo 3 Fatto a Bruxelles, il 26 novembre 1999. Per il Comitato misto SEE Il Presidente N. v. LIECHTENSTEIN


title: Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 154/1999 ze dne 26. listopadu 1999, kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP

text: 11/sv. 5 CS Úřední věstník Evropské unie 21999D0154 1. 3. 2001 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. 154/1999 ze dne 26. listopadu 1999, 317 L 61/1 kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP SMÍŠENÝ VÝBOR EHP, s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody, vzhledem k těmto důvodům: (1) Příloha I Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 142/1999 ze dne 5. listopadu 1999 (1). (2) Bod 4 písm. a) protokolu 1 k Dohodě stanoví pravidla výměny informací mezi Společenstvím a státy ESVO. Je zapotřebí rovněž rychlejšího postupu sdělování seznamů zařízení v Evropském hospodářském prostoru schválených pro účely Dohody, ROZHODL TAKTO: Článek 1 V úvodní části kapitoly 1 přílohy I Dohody se za bod 9 (datum vstupu aktů uvedených v kapitole I v plat- nost) vkládá nový bod, který zní: „10. Seznamy zařízení v Evropském hospodářském prostoru — kromě postupu uvedeného v bodě 4 písm. a) protokolu 1 k Dohodě sdělují členské státy ES a státy ESVO přímo všem ostatním členským státům ES a státům ESVO seznamy zařízení schválených pro účely Dohody. “ (1) Úř. věst. L 15, 18. 1. 2001, s. 34. 318 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 5 Článek 2 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 27. listopadu 1999 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství. Článek 3 V Bruselu dne 26. listopadu 1999. Za Smíšený výbor EHP předseda N. v. LIECHTENSTEIN


title: Commission Regulation (EC) No 2492/1999 of 25 November 1999 fixing the export refunds on cereal-based compound feedingstuffs

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund
foodstuff

text: L 303/22 EN Official Journal of the European Communities 26. 11. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 2492/1999 of 25 November 1999 fixing the export refunds on cereal-based compound feedingstuffs THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organization of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 1253/ 1999 (2), and in particular Article 13(3) thereof, (1) Whereas Article 13 of Regulation (EEC) No 1766/92 provides that the difference between quotations or prices on the world market for the products listed in Article 1 of that Regulation and prices for those products within the Community may be covered by an export refund; (2) Whereas Regulation (EC) No 1517/95 of 29 June 1995 laying down detailed rules for the application of Regu- lation (EEC) No 1766/92 as regards the arrangements for the export and import of compound feedingstuffs based on cereals and amending Regulation (EC) No 1162/95 laying down special detailed rules for the application of the system of import and export licences for cereals and rice (3) in Article 2 lays down general rules for fixing the amount of such refunds; (3) Whereas that calculation must also take account of the cereal products content; whereas in the interest of simplification, the refund should be paid in respect of two categories of ‘cereal products’, namely for maize, the most commonly used cereal in exported compound feeds and maize products, and for ‘other cereals’, these being eligible cereal products excluding maize and maize products; whereas a refund should be granted in respect of in the compound feedingstuff; the quantity of cereal products present (4) Whereas furthermore, the amount of the refund must also take into account the possibilities and conditions for the sale of those products on the world market, the need to avoid disturbances on the Community market and the economic aspect of the export; (5) Whereas, however, in fixing the rate of refund it would seem advisable to base it at this time on the difference in raw inputs widely used in compound the cost of feedingstuffs as the Community and world markets, allowing more accurate account the commercial conditions under which such products are exported; to be taken of (6) Whereas the refund must be fixed once a month; whereas it may be altered in the intervening period; (7) Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the compound feedingstuffs covered by Regulation (EEC) No 1766/92 and subject to Regulation (EC) No 1517/95 are hereby fixed as shown in the Annex to this Regulation. Article 2 This Regulation shall enter into force on 26 November 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 25 November 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 51. 26. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 303/23 to the Commission Regulation of 25 November 1999 fixing the export refunds on cereal-based compound feedingstuffs ANNEX Product code benefiting from export refund (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Cereal products (2) Amount of refund (2) (EUR/t) Maize and maize products: CN codes 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 Cereal products (2) excluding maize and maize products 52,72 31,59 (1) The product codes are defined in Sector 5 of the Annex to Commission Regulation (EEC) No 3846/87 (OJ L 366, 24. 12. 1987, p. 1), amended. (2) For the purposes of the refund only the starch coming from cereal products is taken into account. the products Cereal products means falling within subheadings 0709 90 60 and 0712 90 19, Chapter 10, and headings Nos 1101, 1102, 1103 and 1104 (unprocessed and not reconstituted excluding subheading 1104 30) and the cereals content of the products falling within subheadings 1904 10 10 and 1904 10 90 of the combined nomenclature. The cereals content in products under subheadings 1904 10 10 and 1904 10 90 of the combined nomenclature is considered to be equal to the weight of this final product. No refund is paid for cereals where the origin of the starch cannot be clearly established by analysis


title: Évolution des livraisons intérieures d'essences sans plomb.

eurovoc_concepts:
EU Member State
delivery
energy market
petrol


title: Règlement (CE) n° 2486/1999 de la Commission, du 25 novembre 1999, fixant la restitution maximale à l'exportation de seigle dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1758/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
export tax
rye
third country

text: L 303/14 FR Journal officiel des Communautés européennes 26. 11. 1999 RÈGLEMENT (CE) No 2486/1999 DE LA COMMISSION du 25 novembre 1999 fixant la restitution maximale à l'exportation de seigle dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1758/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), vu le règlement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, établissant certaines modalités d'application du règle- ment (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui concerne l'octroi des restitutions à l'exportation ainsi que les mesures à prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des céréales (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2513/98 (4), et notam- ment son article 7, (1) (2) considérant qu'une adjudication de la restitution et/ou de la taxe à l'exportation de seigle vers tous les pays tiers a été ouverte par le règlement (CE) no 1758/1999 de la Commission (5); considérant que l'article 7 du règlement (CE) no 1501/95 la prévoit que, sur la base des offres communiquées, Commission peut, selon la procédure prévue à l'article 23 du règlement (CEE) no 1766/92, décider de fixer une restitution maximale à l'exportation, en tenant compte des critères visés à l'article 1er du règlement (CE) no 1501/95; que, dans ce cas, l'adjudication est attribuée à celui ou ceux des soumissionnaires dont l'offre se situe à un niveau égal ou inférieur à la restitution maximale, ainsi qu'à celui ou ceux des soumissionnaires dont l'offre porte sur une taxe à l'exportation; considérant que l'application des critères visés ci-dessus à la situation actuelle des marchés de la céréale en cause conduit à fixer la restitution maximale à l'exportation au montant repris à l'article 1er; considérant que les mesures prévues au présent règle- ment sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, (3) (4) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Pour les offres communiquées du 19 au 25 novembre 1999, dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1758/1999, la restitution maximale à l'exportation de seigle est fixée à 68,00 EUR/t. Le présent règlement entre en vigueur le 26 novembre 1999. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 25 novembre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 du 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 210 du 10. 8. 1999, p. 3


title: Verordnung (EG) Nr. 2481/1999 der Kommission vom 25. November 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: 26. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 303/1 I (Veröffentlichungsbedürftige Rechtsakte) VERORDNUNG (EG) Nr. 2481/1999 DER KOMMISSION vom 25. November 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (2) ihrem Anhang angeführten Erzeugnisse und Zeiträume festgelegt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigen — gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durchführungsbestimmungen zur Einfuhrregelung für Obst und Gemüse (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1498/98 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde von der Kommission festzulegenden, zur Bestimmung der pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigenden Krite- rien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 für die in HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 26. November 1999 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 25. November 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 198 vom 15. 7. 1998, S. 4. L 303/2 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 26. 11. 1999 zu der Verordnung der Kommission vom 25. November 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise ANHANG KN-Code Drittland-Code (1) (EUR/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 628 999 052 999 204 999 052 999 052 528 600 999 039 052 060 388 400 404 800 804 999 052 064 400 999 77,6 52,6 65,1 134,8 134,8 82,4 82,4 55,4 55,4 54,8 54,8 58,0 77,3 64,2 66,5 90,7 65,1 34,4 70,4 83,9 71,3 149,2 26,8 74,0 148,2 64,9 113,2 108,8 (1) Nomenklatur der Länder gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2645/98 der Kommission (ABl. L 335 vom 10. 12. 1998, S. 22). Der Code „999“ steht für „Verschiedenes“


title: Regulamento (CE) n.° 2493/1999 da Comissão, de 25 de Novembro de 1999, que fixa as restituições à produção nos sectores dos cereais e do arroz

eurovoc_concepts:
cereals
potato
production refund
rice
starch

text: L 303/24 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 26. 11. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 2493/1999 DA COMISSÃO de 25 de Novembro de 1999 que fixa as restituições à produção nos sectores dos cereais e do arroz A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/1999 (2), e, nomeadamente, o n. o 3 do seu artigo 7. o, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3072/95 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, que estabelece a organização comum de mercado do arroz (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2072/98 (4), e, nomea- damente, o n. o 2 do seu artigo 7. o, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1722/93 da Comissão, de 30 de Junho de 1993, que determina as normas de execução aos regimes de restituições à produção no sector dos cereais e do arroz (5), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 87/1999 (6), e, nomeadamente, o seu artigo 3. o, (1) Considerando que o Regulamento (CEE) n. o 1722/93 definiu as condições para a concessão da restituição à produção; que a base de cálculo foi determinada no artigo 3. o desse regulamento; que a restituição assim calculada deve ser fixada uma vez por mês e pode ser (2) (3) alterada se os preços do milho e/ou do trigo sofrerem uma alteração significativa; Considerando que as restituições à produção a fixar no presente regulamento devem ser afectadas dos coefi- cientes indicados no anexo II do Regulamento (CEE) n. o 1722/93, a fim de se determinar o montante exacto a pagar; Considerando que as medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o A restituição, expressa por tonelada de amido de milho, de trigo, de cevada, de aveia, de fécula de batata, de arroz ou de trincas de arroz, referida no n. o 2 do artigo 3. o do Regulamento (CEE) n. o 1722/93, é fixada em 52,66 EUR/t. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 26 de Novembro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 25 de Novembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (4) JO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (5) JO L 159 de 1. 7. 1993, p. 112. (6) JO L 9 de 15. 1. 1999, p. 8


title: Ehdotus neuvoston direktiiviksi rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta

eurovoc_concepts:
anti-discriminatory measure
member country
racial discrimination
racism
xenophobia

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 25. 11. 1999 KOM(1999) 566 lopullinen 1999/0253 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (Komission esittämä) I Johdanto PERUSTELUT Tämän ehdotuksen tavoitteena on toteuttaa eri rotua tai etnistä alkuperää olevien henkilöiden yhtäläisen kohtelun periaate Euroopan unionissa. Ehdotuksessa luodaan perusedellytykset rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjumiseksi ja säädetään syrjinnästä kärsineiden ihmisten oikeudellisen suojan vähimmäistasosta Euroopan unionissa. Siinä määritellään laiton syrjintä ja oikeudellisten keinojen yhteinen vähimmäistaso Euroopan unionissa. Ehdotus perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklaan ja on osa johon kuuluu työelämässä ilmenevän rotuun tai etniseen laajempaa kokonaisuutta, alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kieltävä direktiivi sekä toimintaohjelma, jolla tuetaan käytännön toimenpiteitä syrjinnän torjumiseksi jäsenvaltioissa. II Tausta Rasismin torjunta on yksi kansainvälisen yhteisön tärkeimmistä tehtävistä, kansainvälinen yhteistyö on keskittynyt viime vuosikymmeninä. johon ja selkkaukset, joita Euroopassa on koettu 1900-luvulla – aivan vuosisadan Sodat lopullakin – ovat tuoneet esiin rasismin vaaran ja siitä aiheutuvat ihmisarvon räikeät loukkaukset. Vuosisadan päättyessä rotusyrjintää ei ole kuitenkaan saatu hävitettyä eurooppalaisesta arkielämästä. Oikeudellisten toimenpiteiden tärkeys rasismin ja suvaitsemattomuuden torjunnassa tunnustetaan laajalti. Sen lisäksi, että laki suojelee uhreja ja antaa valitusmahdollisuuden, se kuvastaa yhteiskunnan lujaa rasisminvastaisuutta ja viranomaisten aitoa sitoutumista syrjinnän torjumiseen. Rasisminvastaisten lakien voimaan saattaminen saattaa vaikuttaa merkittävästi asenteiden muodostumiseen. Tästä syystä kansainvälinen yhteisö ja Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat vahvistaneet rasisminvastaisia oikeuskeinojaan viime vuosikymmeninä. Monet kansainväliset säädökset tai muiden ihmisoikeuksia suojaavien säädösten välityksellä1. liittyvät rasismiin joko erityisesti Euroopan yhteisön toimielimet ovat useaan otteeseen, ensimmäisen kerran jo vuonna 19772, perusvapauksien puolustamiseen sekä tuominneet suvaitsemattomuuden, rasismin, muukalaisvihan ja juutalaisvastaisuuden. ihmisoikeuksien sitoutumisensa julistaneet ja 1 2 Katso tiedonannon liitteessä olevaa luetteloa asiaan liittyvistä kansainvälisistä sopimuksista ja yleissopimuksista. Perusoikeuksia koskeva Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus, 5 päivänä huhtikuuta 1977 (EYVL C 103, 27. 4. 1977, s. 1). 2 Rasisminvastaisen toimintansa mukaisesti ja komission 13 päivänä joulukuuta 1995 antaman tiedonannon3 huomioon ottaen neuvosto ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajat antoivat 23 päivänä heinäkuuta 1996 päätöslauselman4, jossa vuosi 1997 julistettiin rotusyrjinnän vastaiseksi vuodeksi Euroopassa Komissio antoi Euroopan rotusyrjinnän vastaisen vuoden jälkeen 25 päivänä maaliskuuta 1998 tiedonannon5, joka perustui saaduille kokemuksille ja jossa esitettiin rasismin vastainen toimintasuunnitelma. Lähestymistapa on kokonais- valtainen. Toimintasuunnitelmassa tähdennetään rasismin torjunnan sisällyttämistä kaikkeen politiikkaan Euroopassa sekä korostetaan tarvetta edistää kumppanuus- yhteistyötä Euroopan yhteisön toimielinten ja kaikkien asiaan liittyvien toimijoiden kanssa, sekä valtiollisten että valtioista riippumattomien. Tässä yhteydessä yhteisön toimielimet ja kansalaisyhteiskunta ovat johdonmukaisesti vaatineet rasismin vastaisia lainsäädäntötoimia. III Toissijaisuus- Euroopassa ja suhteellisuusperiaate: rasisminvastaisten toimien tarve Kuten Euroopan parlamentti korosti 21 päivänä huhtikuuta 1993 antamassaan päätöslauselmassa, joka koski rasismin ja muukalaisvihan nousua Euroopassa, rasismi ja muukalaisviha horjuttavat demokratian, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelun periaatteita sekä kaikkien jäsenvaltioiden yhteisiä valtiosääntöperinteitä. 6 ja suojelu unionin sitoutumista perusvapauksiin vakiinnutetaan Euroopan unionin Euroopan lujitetaan ihmisoikeuksiin Amsterdamin sopimuksella. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 ja 7 artiklassa olevaksi ihmisoikeuksien periaatteeksi ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklassa määrätään erityisvaltuuksista ryhtyä tehostettuihin syrjinnänvastaisiin toimiin. Lisäksi unioni on asettanut ja tavoitteen itselleen päivänä kehittää oikeudenmukaisuuden alueena lokakuuta 1998 pidetyssä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa kehotettiin komissiota – tämän tavoitteen mukaisesti – tekemään mahdollisimman pian ehdotuksia, jotka koskevat EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan täytäntöönpanoa rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjumiseksi. säilyttää ja sitä. Tampereella turvallisuuden vapauden, perustana unioni 15–16 tai erityislakeja, Rasismin torjuntaa varten on joitakin kansainvälisiä sopimuksia. Nämä ovat joko yleisiä ihmisoikeuksien julistuksia (ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus, Euroopan ihmisoikeussopimus) ja muukalaisvihaa (kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskeva YK:n yleissopimus, ILO:n yleissopimus n:o 111, Euroopan ihmisoikeussopimuksen luonnos uudeksi lisäpöytäkirjaksi). Näiden avulla määritellään yleiset syrjinnänvastaiset periaatteet, mutta mikään niistä ei anna sellaisenaan yksilöille suoraa mahdollisuutta muutoksenhakuun ilman osallisena olevan jäsenvaltion täytäntöönpanotoimia. jotka koskevat nimenomaan rasismia 3 4 5 6 KOM(95) 653 lopullinen, 13. 12. 1995. EYVL C 237, 15. 8. 1996, s. 1. KOM(1998) 183 lopullinen, 25. 3. 1998. EYVL C 150, 31. 5. 1993, s. 127. 3 itse käynnistäneet erilaisia toimenpiteitä, joilla tuetaan yksilöiden Jäsenvaltiot ovat oikeutta rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää vastaan. Kaikissa jäsenvaltioissa on säädetty rotuväkivallan ja rotuvihaan yllyttämisen kieltäviä lakeja, erityisesti 15 päivänä heinäkuuta 1996 annetun rasismin ja muukalaisvihan vastaisen jäsenvaltiot ovat myös ottaneet yhteisen toiminnanjulistuksen jälkeen. Muutamat syrjimättömyyslausekkeet perustuslakiinsa, mikä voi joissakin tapauksissa merkitä muutoksenhakuoikeutta. Jotkin jäsenvaltiot ovat lisäksi saattaneet voimaan erityislakeja, joilla vahvistetaan uhrien oikeutta hakea muutosta tuomioistuimilta ja kielletään rotusyrjintä työelämän tietyillä alueilla. Irlanti, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta puolestaan ovat tavaroiden, palvelujen ja koulutuksen saannista. sisällyttäneet säännöksiä lakeihinsa kiellon Rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä on näin ollen kielletty kaikissa jäsenvaltioissa, mutta vaihtelevat huomattavasti. Oikeudellisen toimivallan olemassaolo ja osoitus poliittisesta toiminta- tahdosta eivät kuitenkaan sinänsä ole peruste yhteisön lainsäädännölle. Amsterdamin sopimukseen sisältyvässä pöytäkirjassa suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta (1997) hyväksytään yhteisön toimet, kun täytäntöönpano toissijaisuus- laajuus, sisältö ja ja "yhteisön tasolla toteutetusta toiminnasta olisi selkeästi etua laajuutensa tai vaikutustensa toimintaan verrattuna". jäsenvaltioiden toteutettuun tasolla vuoksi Yhteisön tasoisen direktiivin antaminen on kiistaton osoitus yleisestä politiikasta syrjintää kohtaan. Siinä säädetään kaikkien unionin kansalaisten yleisestä suojasta rotusyrjintää vastaan sekä vahvistetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden nykyistä suojaa joko laajentamalla suojan aineellista soveltamisalaa tai säätämällä oikeudesta vedota tuomioistuimeen tai vahvistamalla tätä oikeutta. Näin vahvistetaan niitä arvoja, joille unioni perustuu – vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteita – ja kehitetään unionia vapaana, turvallisena alueena. Sillä myös osaltaan vahvistetaan taloudellista ja sosiaalista koheesiota takaamalla se, että ihmisillä kaikissa jäsenvaltioissa on perussuoja syrjintää vastaan ja samantasoinen oikeussuoja. Samalla kuitenkin otetaan huomioon jäsenvaltioiden kulttuurierot. ja oikeudenmukaisena Direktiivillä tuetaan myös jäsenvaltioiden pyrkimyksiä saavuttaa muita Eurooppaa koskevia tavoitteita, etenkin yhteisen työllisyysstrategian (varsinkin sen 9. suuntaviivan) yhteydessä ja parannettaessa mahdollisuuksia korkeatasoiseen koulutukseen. Lopuksi direktiivin avulla luodaan vakaa pohja Euroopan unionin laajenemiselle, jonka on perustuttava ihmisoikeuksien täyteen ja todelliseen kunnioittamiseen. Laajenemisprosessi tuo unioniin uusia ja erilaisia kulttuureja ja etnisiä vähemmistöjä. Euroopan laajuiset rasismin vastaiset puitteet ovat edellytys sille, että vältetään sosiaalisia ristiriitoja sekä nykyisissä että uusissa jäsenvaltioissa ja luodaan yhteisö, joka on suvaitsevainen ja kunnioittaa rodullista tai etnistä monimuotoisuutta. IV Komission suhtautuminen yhteisön laajuiseen toimintaan etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän Ehdottaessaan direktiiviä torjumiseksi komissio on ottanut huomioon jäsenvaltioissa ja kansainvälisellä tasolla saadut kokemukset sekä näkemykset, joita on tuotu esiin useissa komission käymissä rotuun ja 4 tammikuuta 19987 Euroopan neuvotteluissa. Päätöslauselmassaan 29 päivänä parlamentti vaati, että direktiivin olisi katettava työllisyys, koulutus, terveydenhoito, sosiaaliturva, asuminen sekä julkiset ja yksityiset palvelut. Komissio on samaa mieltä siitä, että laaja soveltamisala on tarpeen, jotta rasismia ja muukalaisvihaa pystytään todella torjumaan Euroopassa. Euroopan unioni on todennut etenkin yhteisen työllisyysstrategian yhteydessä, taloudelliseen elämään osallistuminen on usein laajemman sosiaalisen integraation ehdoton edellytys. Samoin sosiaaliturvajärjestelmät ovat ratkaisevan tärkeitä sosiaaliselle koheesiolle sekä poliittisen vakauden ja taloudellisen edistyksen jatkumiselle Euroopan unionin alueella. Syrjintä etuuksien ja muiden sosiaaliturvajärjestelmiin perustuvien tukien saannissa pahentaa osaltaan etnisiin vähemmistöihin ja maahanmuuttajaryhmiin kuuluvien yksilöiden syrjäytymistä. Sama koskee sosiaalietuja, jotka ovat usein harkinnanvaraisia ja jotka voivat luonteeltaan tai tarkoitukseltaan olla rinnastettavissa sosiaaliturvaan. että Muut alueet liittyvät epäsuoremmin työmaailmaan, mutta ne vaikuttavat merkittävästi sosiaaliseen ja taloudelliseen integraatioon. Korkeatasoinen koulutus on esimerkiksi jotta yhteiskuntaan integroituminen onnistuu. Näin ollen on ehdoton edellytys, ja on otettava huomioon korostettava yhtäläistä kohtelua valintamenettelyissä opiskelijoiden erilainen kulttuuritausta. Syrjintä tavaroiden ja palvelujen saannissa rajoittaa myös sosiaalista ja taloudellista integraatiota, varsinkin jos kyseessä on rahoituksen saanti, mutta sama pätee laajemminkin. Esimerkiksi päätökset pienyritysten lainoista tai yksityishenkilöille myönnettävistä kiinnelainoista hakijan todellisen tai oletetun rodun tai etnisen alkuperän perusteella ovat ihmisoikeuksien perusperiaatteiden vastaisia. Ne ovat myös käytännössä erittäin tuhoisia yhteiskunnan laajojen sektorien kyvylle elättää itsensä ja läheisensä. Jos yksilöiltä vastaavasti evätään heidän haluamansa tavarat tai palvelut, se vaikuttaa pahimmillaan tuhoisasti heidän itsekunnioitukseensa ja saattaa johtaa kasvavaan yhteiskunnalliseen syrjäytymiseen. Yhteisö puolustaa voimakkaasti naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksia yleisten ihmisoikeuksien erottamattomana, olennaisena ja jakamattomana osana. Yhteisö katsoo, että rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä saattaa kohdistua naisiin ja miehiin eri tavoin. Naisten ja miesten sukupuoleen ja sukupuolirooleihin liittyvä rakenteellinen eriarvoisuus tulee usein merkittävästi esiin silloin, kun kyseessä on kaksinkertainen syrjintä. Perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklaan kirjatun periaatteen mukaisesti naisten ja miesten tasa-arvo on EY:n selkeä tavoite, ja yhteisön tulisi pyrkiä kaikissa toimissaan poistamaan sukupuolesta johtuvaa eriarvoisuutta ja edistämään tasa-arvoa. Sisällyttämällä tasa-arvon valtavirtaistamista koskeva periaate otetaan että (mainstreaming) asianmukaisesti huomioon direktiiviä sovellettaessa. sukupuolinäkökohdat varmistetaan, direktiiviin Ottaen huomioon perustamissopimuksessa määritetyt yhteisön toimivallan rajoitukset komissio ehdottaa direktiiviä, jonka soveltamisala on laaja. Komissio uskoo kuitenkin myös, että jäsenvaltioille on suotava joustavuutta niiden soveltaessa yhteisön sääntöjä, jotta ne voivat ottaa huomioon omat perustuvat erityisolosuhteensa. Direktiiviehdotuksessa esitetään sen vuoksi vain laajat tavoitteet, perusoikeus joilla historiaan ja varmistetaan perinteisiin torjuminen syrjinnän syrjinnän uhrien ja 7 Päätöslauselma, annettu 29 päivänä tammikuuta 1998 (EYVL C 56, 23. 2. 1998). 5 direktiiviehdotuksen muutoksenhakuun. Yhdessä muista syistä johtuvan työssä tapahtuvan syrjinnän kieltävän toimenpiteiden kehittämistä koskevan toimintaohjelman kanssa erityinen rotuun ja etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää koskeva direktiivi on merkittävä askel kohti laajaa kokonaisuutta, ja yhtäläisen jonka yhteiskuntaelämässä. syrjinnänvastaisten tavoitteena käytännön kohtelun toteuttaa periaate talous- on ja V Artiklojen selitykset Direktiiviehdotuksessa on neljä osastoa: yleiset säännökset (I osasto), oikeuskeinot ja täytäntöönpano (II osasto), tasa-arvoista kohtelua edistävät riippumattomat elimet (III osasto) ja muut säännökset (IV osasto). I osasto: Yleiset säännökset Tässä kohdassa käsitellään direktiivin tavoitetta ja syrjinnän käsitettä. 1 artikla: Tarkoitus joka on yhtäläisen kohtelun 1 artiklassa asetetaan direktiivin ensisijainen tavoite, periaatteen noudattaminen kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. On huomattava, että direktiivissä ei kielletä kansallisuuteen perustuvaa erilaista kohtelua, jota käsitellään perustamissopimuksen erillisissä artikloissa (erityisesti 12 ja 39 artiklassa) sekä johdetussa oikeudessa. 2 artikla: Syrjinnän käsite ja 76/207/ETY todistustaakasta Tähän artiklaan sisältyvä yhtäläisen kohtelun periaatteen määritelmä noudattaa miesten ja naisten tasa-arvoisesta kohtelusta 9 päivänä helmikuuta 1976 annetussa direktiivissä perustuvissa syrjintätapauksissa 15 päivänä joulukuuta 1997 annetussa direktiivissä 97/80/EY esitettyä määritelmää sekä epäsuoraa syrjintää naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun ja työntekijöiden vapaan liikkuvuuden alalla koskevaa Euroopan yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytäntöä8. Epäsuoraa syrjintää koskevassa määritelmässä olisi todistustaakkaa koskevat yleiset säännöt. otettava huomioon 8 artiklassa annetut Yhtäläisen kohtelun periaatetta on sovellettava siitä riippumatta, perustuuko syrjintää todelliseen tai oletettuun rotuun tai etniseen alkuperään. sukupuoleen Artiklan 3 kohdassa käsitellään häirintää. Häirintä voi olla eri muotoista; se voi vaihdella puheesta ja eleistä kirjallisen tekstin, kuvien tai muun materiaalin tuottamiseen, esittämiseen tai jakeluun. Jotta häirintään voitaisiin puuttua direktiivin puitteissa, sen on oltava vakavaa ja saatava aikaan yleisesti häiritsevä tai vihamielinen työympäristö. Rotuun tai etniseen alkuperään perustuva häirintä loukkaa vakavasti ihmisten ammatillisia, taloudellisia ja sosiaalisia oikeuksia, ja sitä on pidettävä yhtenä syrjinnän muotona. 8 Asia C-237/94, O'Flynn v. Adjudication Officer, tuomio 23. 5. 1996, Kok. 1996, s. 2417. 6 3 artikla: Asiallinen soveltamisala 3 artiklassa määritetään alat, joilla rotuun ja etniseen alkuperään perustuva syrjintä on kiellettyä. Nämä alat katetaan joka tapauksessa, mikäli ne kuuluvat perustamis- sopimuksella yhteisölle annetun toimivallan puitteisiin. 1) Mahdollisuudet palkkatyöhön ja itsenäiseen ammatinharjoittamiseen sekä työolot Artiklan a–c alakohdat ovat miesten ja naisten tasa-arvoisesta kohtelusta annetun direktiivin 76/207/ETY mukaisia niissä määritetään työelämään liittyvä soveltamisala. ja 2) Jäsenyys järjestöissä Artiklan d alakohdassa käsitellään jäsenyyttä tai työnantajajärjestössä tai muussa järjestössä, jonka jäsenillä on tietty ammatti. Siinä halutaan varmistaa, että järjestöjen jäsenyydestä tai siitä saatavista eduista ei seuraa minkäänlaista syrjintää. työntekijä- toimintaa ja 3) Sosiaalinen suojelu ja sosiaaliturva Koska sosiaalisen suojelun ja sosiaaliturvan suunnittelu ja toteutus ovat selvästi jäsenvaltioiden vastuulla, e alakohdassa vaaditaan jäsenvaltioita takaamaan, että tästä velvollisuudesta vastattaessa ketään ei syrjitä rodun tai etnisen alkuperän perusteella. 4) Sosiaaliedut Siirtotyöläisten vapaasta liikkuvuudesta annetussa asetuksessa (ETY) N:o 1612/68 jäsenvaltioita vaaditaan myöntämään sosiaaliedut kansallisuudesta riippumatta. Tässä yhteydessä Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on määritellyt sosiaaliedut talouteen tai tai yksityiset kulttuuriin liittyviksi eduiksi, järjestöt myöntävät. Tässä direktiivissä sovelletaan samaa määritelmää. Sosiaalietuja ovat esimerkiksi julkisen liikenteen alennushintaiset matkat, alennukset kulttuuri- tai muiden tilaisuuksien pääsylipuissa ja alempituloisten perheiden lasten edulliset kouluateriat. Artiklan f alakohdassa vaaditaan, että jos etuja myönnetään, siihen ei saa liittyä rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää. jotka joko jäsenvaltioiden viranomaiset 5) Koulutus, myös apurahat ja stipendit Artiklan g alakohdassa jäsenvaltioita vaaditaan varmistamaan, että koulutuksen alalla ei ole rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää. Tähän kuuluu myös apurahojen ja stipendien saantimahdollisuus. Vaatimuksessa pidetään täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta. 6) Tavaroiden ja palvelujen saanti ja toimittaminen Artiklan h alakohdassa vaaditaan, että tavaroiden ja palvelujen saamista tai toimittamista koskevat päätökset eivät perustu rotuun tai etniseen alkuperään. 7 4 artikla: Työpaikkaa koskevat todelliset pätevyysvaatimukset joka eriarvoista kohtelua, Direktiivin 4 artiklan säännökset perustuvat jäsenvaltioiden (DK, IRL, NL, UK) lainsäädäntöön ja vuonna 1976 annettuun yhtäläistä kohtelua koskevaan direktiiviin ja siinä säädetään, että rotuun tai etniseen sisältyviin samanlaisiin säännöksiin, alkuperään perustuvaa liittyy todelliseen pätevyys- vaatimukseen työpaikan kannalta, ei pidetä syrjintänä. 'Työpaikkaa koskevat todelliset suppeasti vain sellaisiksi pätevyys- pätevyysvaatimukset' olisi ymmärrettävä vaatimuksiksi, tehtävien välttämättömiä ehdottoman suorittamiseksi. Rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan eriarvoisen kohtelun alalla tällaiset tapaukset ovat äärimmäisen harvinaisia. Esimerkkinä tällaisesta voisi olla vaikkapa jonkin tietyn rotuisen tai tiettyä etnistä alkuperää olevan henkilön valinta johonkin esitykseen autenttisuuden vuoksi tai tapaus, jossa jonkin ammatin harjoittaja suorittaa tiettyyn etniseen ryhmään kuuluville henkilöille henkilökohtaisia palveluita, jos kyseiseen etniseen ryhmään kuuluva henkilö pystyy suorittamaan nämä palvelut tehokkaimmin. kyseisten jotka ovat 5 artikla: Positiiviset erityistoimet Yhtäläinen kohtelu ei ehkä yksin riitä, ellei syrjittyjen ryhmien osaksi tulleita haittoja pystytä lievittämään. 5 artiklassa jäsenvaltiot valtuutetaan toteuttamaan lain- säädännöllisiä tai hallinnollisia toimenpiteitä, joita tarvitaan epätasa-arvoisten tilanteiden ehkäisemiseksi ja korjaamiseksi. 6 artikla: Vähimmäisvaatimukset Kyseessä on suojelun tason säilyttämistä koskeva standardisäännös, joka koskee niitä jäsenvaltioita, jotka haluavat pitää voimassa tai ottaa käyttöön korkeampitasoisen suojan kuin puitedirektiivissä taataan. Säännös merkitsee sitä, että yhteisön direktiivin täytäntöönpanolla ei pidä alentaa jäsenvaltioissa jo saavutettua syrjinnänvastaisen suojan tasoa. II osasto: Oikeuskeinot ja täytäntöönpano Tässä osastossa käsitellään tehokkaan syrjintää ehkäisevän lainsäädännön kahta perusedellytystä: uhrien oikeutta nostaa kanne sitä henkilöä tai elintä vastaan, joka on syyllistynyt syrjintään, ja kussakin jäsenvaltiossa toimivaa soveltuvaa mekanismia, jolla varmistetaan lakien asianmukainen täytäntöönpano. 7 artikla: Oikeuksien puolustaminen Direktiivin 7 artikla liittyy tästä direktiivistä johtuvien velvoitteiden täytäntöönpano- menettelyyn (oikeussuojaan). Siinä säädetään itsensä syrjityiksi kokevien henkilöiden mahdollisuudesta tehdä valitus hallinnollisen ja/tai tuomioistuinmenettelyn kautta puolustaakseen oikeuttaan yhtäläiseen kohteluun. Säännöksellä ei vaikuteta kanteen nostamista koskeviin kansallisiin aikarajoituksiin. Oikeudellista suojaa vahvistaa lisäksi järjestöille annettava oikeus ajaa kannetta uhrin puolesta9. 9 Katso esimerkiksi YK:n malli rotusyrjinnän kieltäväksi laiksi (Third Decade Action Program). 8 8 artikla: Todistustaakka Tavallisesti oikeudellinen todistustaakka on kantajalla. Syrjintätapauksissa todisteiden saaminen voi olla hyvin ongelmallista, koska asiaan liittyvät tiedot ovat usein vastaajan käsissä. Komissio ehdottaa sen vuoksi todistustaakan siirtämistä vastaajalle tietyissä tapauksissa, kuten on jo tehty sukupuolesta johtuvan syrjinnän suhteen. 8 artiklan sanamuoto perustuu neuvoston direktiivin 97/80/EY10 3 ja 4 artiklan sanamuotoon. Komissio ehdotuksen mukaan todistustaakka siirtyisi vastaajalle, kun kantaja on antanut johtuvasta todisteita epäsuotuisasta kohtelusta. tosiseikkoihin perustuvia syrjinnästä ilmeisestä 9 artikla: Kostotoimenpiteet Kostolta suojelemisen on kuuluttava tehokkaaseen oikeudelliseen suojaan. Uhrit saattavat kostamisvaaran vuoksi pidättäytyä ajamasta oikeuksiaan. Esimerkiksi työpaikan menettämisen pelko on yleensä suurimpia yksilön toiminnan esteitä, ja siksi yksilöitä on suojeltava erottamiselta tai muulta haitalliselta kohtelulta (esimerkiksi alempiin työtehtäviin siirtäminen tai muu tällaisesta toiminnasta johtuva pakote). 10 artikla: Tiedonlevitys Direktiivin 10 artiklassa käsitellään sellaisten tietojen levittämistä, jotka koskevat oikeutta yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja tasa-arvoiseen kohteluun. Mitä tehokkaampi syrjinnän ehkäisyn ja julkisen tiedottamisen järjestelmä on, sitä vähemmän joudutaan turvautumaan yksilöllisiin oikeuskeinoihin. 11 artikla: Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu Työmarkkinaosapuolten osuus syrjinnän torjumisessa Euroopan tasolla hahmoteltiin ensiksi rasismia ja muukalaisvihaa työpaikalla koskevassa työmarkkinaosapuolten joka annettiin Firenzessä vuonna 1995. Työmarkkina- yhteisessä julistuksessa, joissakin osapuolet tehneet ovat (Belgiassa joiden avulla pyritään estämään rotuun tai etniseen alkuperään puitesopimuksia, perustuva syrjintä yrityksissä. Joissakin muissa jäsenvaltioissa (Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa) on sovittu koko maata koskevista ja paikallisista koskevien menettelyohjeista. Muutamiin näistä kuuluu erimielisyyksien tai esimerkiksi nimeämällä välittäjiä yrityksessä, mikä saattaa osaltaan poistaa syrjintää. säännöksiä perustamalla ja Ranskassa) ratkaisemisesta jäsenvaltioissa valituselimiä syrjintää on sitoutunut vahvistamaan osuutta. Komissio Direktiiviehdotuksessa säädetään sen vuoksi, että työmarkkinaosapuolet voivat vaikuttaa direktiivin täytäntöönpanoon tekemällä syrjinnänvastaisia sopimuksia ja seuraamalla työpaikoilla. Siinä edellytetään, että jäsenvaltiot kannustavat työmarkkinaosapuolia tekemään tätä alaa koskevia sopimuksia. yhtäläisen kohtelun periaatteen toteutumista työmarkkinaosapuolten 10 Todistustaakasta sukupuoleen perustuvissa syrjintätapauksissa 15 päivänä joulukuuta 1997 annettu neuvoston direktiivi 97/80/EY. 9 III osasto: Tasa-arvoista kohtelua edistävät riippumattomat elimet 12 artikla: Riippumattomat elimet Direktiivin 12 artiklassa esitetään puitteet, joita voidaan soveltaa yhtäläisen kohtelun periaatteen edistämistä käsitteleviin riippumattomiin elimiin jäsenvaltioissa. Jäsenvaltio voi myös päättää, että tällaisia elimiä on perustettava alue- tai paikallistasolle sillä edellytyksellä, että tällaista järjestelyä sovelletaan jäsenvaltion koko alueella. Direktiiviehdotuksessa luetellaan muutamia tällaisiin jäsenvaltioiden riippumattomiin elimiin liittyviä vähimmäisvaatimuksia. Jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää näiden elinten rakenteesta ja tehtävistä omien oikeudellisten perinteidensä ja menettelytapojensa mukaisesti. Riippumattomat elimet voivat olla erikoisvirastoja tai kuulua osana laajempiin ihmisoikeuselimiin, joko ennestään toimiviin tai vastaperustettuihin. IV osasto: Muut säännökset IV osaston säännökset ovat pääosin useimmissa sosiaalialaa koskevissa yhteisön direktiiveissä olevia tavanomaisia säännöksiä. 13 artikla: Direktiivin noudattaminen jäsenvaltioissa. Direktiivin 13 artiklassa käsitellään direktiivin noudattamista Yhtäläiseen kohteluun kuuluu mistä tahansa lainsäädännöllisestä tai hallinnollisesta määräyksestä taikka työehtosopimuksesta tai yksittäisestä työsopimuksesta johtuvan syrjinnän poistaminen. Työnantaja- ja työntekijäpuolen yleistä vapautta neuvotella sopimuksia ei haluta kyseenalaistaa, mutta on selvää, että mitkä tahansa yhtäläistä kohtelua koskevan periaatteen vastaiset sopimusmääräykset on mitätöitävä. 14 artikla: Seuraamukset 15 artikla: Täytäntöönpano 16 artikla: Kertomus 17 artikla: Voimaantulo 18 artikla: Osoitus Nämä ovat standardisäännöksiä, joita ei tarvitse kommentoida. VI Direktiivin soveltaminen Euroopan talousalueella Direktiivi on merkityksellinen Euroopan talousalueelle, ja sitä sovelletaan EU:n ulkopuolisissa Euroopan talousalueen valtioissa ETA:n sekakomitean päätöksen mukaisesti. 10 Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 13 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon3, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon4, sekä katsoo seuraavaa: Euroopan unionin perustamissopimus merkitsee uutta vaihetta prosessissa, jossa luodaan yhä tiiviimpi Euroopan kansojen välinen yhteys. ihmisoikeuksien ja Euroopan unioni perustuu vapauden, demokratian, perusvapauksien kunnioittamisen sekä lain noudattamisen periaatteille, jotka ovat yhteisiä kaikille jäsenvaltioille. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti unionin on pidettävä arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä Euroopan yleissopimuksessa. yleisen oikeuden, Oikeus yhdenvertaisuuteen lain edessä ja oikeus suojeluun syrjintää vastaan ihmisoikeuksien joka muodostavat yleismaailmallisessa julistuksessa, kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevassa YK:n yleissopimuksessa, kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevassa YK:n yleissopimuksessa, yhteiskunnallisia ja poliittisia oikeuksia koskevassa YK:n ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevassa YK:n yleissopimuksessa, jotka kaikki jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet. yleissopimuksessa taloudellisia, tunnustettu sosiaalisia sekä on 1. 2. 3. 1 2 3 4 11 4. 5. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklassa neuvosto valtuutetaan ryhtymään tarpeellisiin toimiin sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kieltämiseksi. ikään tai Tampereella 15–16 päivänä lokakuuta 1999 pidetyssä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa kehotettiin komissiota tekemään mahdollisimman jotka koskevat EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan pian ehdotuksia, täytäntöönpanoa rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjumiseksi. 6. Wienissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi 11 päivänä joulu- kuuta 1998 vuoden 1999 työllisyyden suuntaviivat. Niissä korostetaan tarvetta sosiaalista osallisuutta saada aikaan sellaiset olosuhteet, työmarkkinoilla. pyritään yhdenmukaisista menettelytavoista torjumaan esimerkiksi etnisiin vähemmistöihin kohdistuvaa syrjintää. jotka edistävät Sopimalla 7. 8. 9. Rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä voi haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen tavoitteiden saavuttamista, etenkin korkean työllisyystason elämänlaadun ja sosiaalisen suojelun tason saavuttamista, kohottamista ja ja solidaarisuutta. Se voi myös haitata Euroopan unionin tavoitetta kehittyä vapauden, turvallisuuden ja oikeudenmukaisuuden alueena. yhteenkuuluvuutta elintason ja taloudellista sosiaalista sekä Komissio antoi joulukuussa 1995 rotusyrjintää, muukalaisvihaa ja antisemitismiä koskevan tiedonannon5. Kehitettäessä demokraattista ja suvaitsevaista yhteiskuntaa, jonka täysivaltaisia jäseniä kaikki ihmiset rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumatta voivat olla, rotuun kohdistuvien erityistoimien olisi ulotuttava palkkatyötä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana toimimista pitemmälle ja katettava myös esimerkiksi koulutus, sosiaalinen suojelu ja sosiaaliturva, sosiaaliedut, tavaroiden ja palvelujen saatavuus. perustuvaan alkuperään syrjintään etniseen tai 10. Koko yhteisössä olisi kiellettävä tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluva kaikenlainen rotuun tai etniseen alkuperään perustuva välitön tai välillinen syrjintä. Syrjintäkieltoa olisi sovellettava myös kolmansien maiden kansalaisiin. Kieltoa ei sovelleta kansallisuuteen perustuvaan erilaiseen kohteluun. 11. Rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa henkilön tai henkilöryhmän häirintää, joka saa aikaan uhkaavan, vihamielisen, hyökkäävän tai häiritsevän ympäristön, on pidettävä syrjintänä. 12. Syrjintäkiellolla ei kuitenkaan pidä estää sellaisten toimenpiteiden säilyttämistä tai hyväksymistä, joiden tarkoituksena on ehkäistä tai tasoittaa tiettyä rotua tai etnistä alkuperää olevien henkilöiden epäedullisempaa asemaa. 13. Erilainen kohtelu saattaa olla perusteltua, alkuperään pätevyysvaatimuksen. liittyvä ominaisuus muodostaa jos jokin rotuun tai etniseen todellisen liittyvän työhön 5 KOM(95) 653 lopull. 12 14. Rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän kohteeksi joutuneille ihmisille olisi taattava riittävä oikeudellinen suoja. Tämän varmistamiseksi järjestöillä tai oikeushenkilöillä on myös oltava valtuudet harjoittaa oikeutta puolustaa uhria. 15. Tasavertaisuuden periaatteen tehokas täytäntöönpano edellyttää siviilioikeudellista koskevien yleisten sääntöjen muuttamista. suojaa kostotoimenpiteitä vastaan ja riittävää todistustaakkaa 16. 17. 18. 19. Jäsenvaltioiden on tarjottava direktiivin mukaisesti annetuista säännöksistä riittävästi tietoa. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että lait, asetukset, hallinnolliset kaikki yhtäläisen kohtelun periaatteen vastaiset itsenäiseen tai määräykset, julistetaan säännöt ammatinharjoittamiseen mitättömiksi tai muutetaan. työehtosopimukset, yritysten sisäiset ammattiliittojen liittyvät säännöt ja Jäsenvaltioiden on edistettävä työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua niin, että siinä käsiteltäisiin syrjinnän eri muotoja. Suojelua rotuun tai etniseen alkuperään perustuvalta syrjinnältä tehostaisi kussakin jäsenvaltiossa toimiva riippumaton elin, jolla olisi valtuudet analysoida asiaan liittyvät ongelmat, tutkia ratkaisumahdollisuuksia ja avustaa uhreja konkreettisesti. 20. Tässä direktiivissä säädetään vähimmäisvaatimuksista, ja näin ollen jäsenvaltiot voivat pitää voimassa tai antaa edullisempia säännöksiä. Direktiivin täytäntöön- pano ei saa olla perusteena jäsenvaltiossa vallitsevan tilanteen heikentämiseen. 21. Jäsenvaltioiden on päätettävä tehokkaista, ennaltaehkäisevistä seuraamuksista, mukaisia velvoitteita ei noudateta. joita sovelletaan, rikkomukseen suhteutetuista ja jos tämän direktiivin 22. Euroopan 5 artiklassa yhteisön ja perustamissopimuksen vahvistettujen toissijaisuus- direktiivin suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti tavoitetta, joka on taata kaikissa jäsenvaltioissa yhteinen syrjinnänvastaisen suojelun korkea taso, ei voida riittävästi saavuttaa jäsenvaltioiden tasolla, ja tavoite voidaan siten ehdotetun toiminnan laajuuden ja vaikutuksen vuoksi paremmin saavuttaa yhteisön tasolla. Tässä direktiivissä säädetään vain vähimmäisvaatimuksista tämän tavoitteen saavuttamiseksi, eikä siinä ylitetä sitä, mikä on tämän vuoksi tarpeen, tämän 13 ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: I LUKU: YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Tavoite Tämän direktiivin tavoitteena on toteuttaa jäsenvaltioissa rodusta ja etnisestä alkuperästä riippumaton yhtäläisen kohtelun periaate. 2 artikla Syrjinnän käsite 1. direktiivissä Tässä että kohtelun minkäänlaista rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa välitöntä eikä välillistä syrjintää ei saa esiintyä. periaate merkitsee yhtäläisen sitä, 2. Edellä 1 kohtaa noudatettaessa: a) b) välittömänä syrjintänä pidetään sitä, että henkilöä kohdellaan rodun tai etnisen alkuperän perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai voitaisiin kohdella. välillisenä syrjintänä pidetään sitä, että näennäisesti neutraali säännös, peruste tai käytäntö todennäköisesti vaikuttaa kielteisesti tiettyä rotua tai etnistä alkuperää olevan henkilön tai henkilöryhmän kannalta, ellei kyseisellä säännöksellä, perusteella tai käytännöllä ole puolueettomasti perusteltua ja oikeutettua tavoitetta, joka ei liity henkilön tai henkilö- ryhmän rotuun tai etniseen alkuperään, ja jos tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot eivät ole asianmukaisia ja tarpeellisia. 3. Rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa jonkin henkilön tai henkilöryhmän häirintää, joka tarkoituksena on saada aikaan tai joka saa aikaan uhkaavan, vihamielisen, hyökkäävän tai häiritsevän ympäristön jollakin 3 artiklassa tarkoitetulla alalla, on pidettävä 1 kohdassa tarkoitettuna syrjintänä. 3 artikla Asiallinen soveltamisala Yhteisölle annetun toimivallan puitteissa tätä direktiiviä sovelletaan seuraavilla alueilla: a) b) itsenäisen ammatin tai ammatin harjoittamista koskevat edellytykset, ammattiasemasta työhönottoperusteet, toimialasta ja työn, myös riippumatta, myös yleneminen valinta- ja ja ammatillisen kaikenlaisen koulutuksen, ammatillisen erikoistumiskoulutuksen ja uudelleenkoulutuksen saanti kaikentasoisen ammatillisen ohjauksen, 14 c) d) e) f) g) työolot ja -ehdot, myös irtisanominen ja palkka jäsenyys ja toiminta työnantaja- tai työntekijäjärjestössä, tietty ammatti, mukaan lukien järjestöjen antamat etuudet jonka jäsenillä on sosiaalinen suojelu ja sosiaaliturva sosiaaliedut koulutus, myös apurahat ja stipendit; tässä pidetään täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta h) tavaroiden ja palvelujen saanti ja toimitus. 4 artikla Työpaikkaa koskevat todelliset pätevyysvaatimukset Sen estämättä, mitä 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat säätää, että erilainen kohtelu, joka perustuu rotuun tai etniseen alkuperään liittyvään ominaisuuteen, ei ole syrjintää, jos kyseinen ominaisuus on todellinen työtä koskeva pätevyysvaatimus tiettyjen työtehtävien luonteen tai niiden suorittamisympäristön vuoksi. 5 artikla Positiiviset erityistoimet Direktiivillä ei estetä jäsenvaltioiden oikeutta pitää voimassa joiden tarkoituksena on ehkäistä tai toimenpiteitä, rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa epäedullisempaa asemaa. tai hyväksyä tasoittaa jonkin ihmisryhmän 6 artikla Vähimmäisvaatimukset 1. 2. Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat yhtäläisen kohtelun periaatteen kannalta edullisempia kuin tämän direktiivin säännökset. Tämän direktiivin täytäntöönpanon ei missään olosuhteissa pidä alentaa jäsenvaltioissa jo saavutettua syrjinnänvastaisen suojan tasoa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. 15 II LUKU: OIKEUSKEINOT JA TÄYTÄNTÖÖNPANO 7 artikla Oikeuksien puolustaminen Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden täytäntöönpanoon tarkoitetut oikeudelliset ja/tai hallinnolliset menettelyt ovat – myös sen työsuhteen päätyttyä, jossa syrjinnän väitetään tapahtuneen – kaikkien niiden henkilöiden käytettävissä, jotka katsovat tulleensa kohdelluiksi väärin, koska heihin ei ole sovellettu yhtäläisen kohtelun periaatetta. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yhdistykset, järjestöt ja muut oikeushenkilöt voivat panna vireille tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden täytäntöön- panemiseksi säädetyn oikeudellisen ja/tai hallinnollisen menettelyn kantajan puolesta tämän suostumuksella. 8 artikla Todistustaakka Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kansallisen oikeus- järjestelmänsä mukaisesti sen varmistamiseksi, että jos henkilöt, jotka katsovat tulleensa kohdelluiksi väärin, koska heihin ei ole sovellettu yhtäläisen kohtelun esittävät periaatetta, toimivaltaiselle viranomaiselle tosiseikkoja, joiden perusteella voidaan olettaa tapahtuneen välitöntä tai välillistä syrjintää, vastaajalla on todistustaakka siitä, että yhtäläisen kohtelun periaatetta ei ole rikottu. tuomioistuimelle tai Edellä 1 kohdan säännökset eivät estä jäsenvaltioita ottamasta käyttöön todistelua koskevia sääntöjä, jotka ovat kantajalle edullisempia. Edellä 1 kohtaa ei sovelleta rikosoikeudellisiin menettelyihin, ellei valtioiden lainsäädännössä toisin määrätä. jäsen- Edellä 1, 2 ja 3 kohtaa sovelletaan kaikkiin 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti vireille pantuihin oikeudenkäynteihin. 9 artikla Kostotoimenpiteet 1. 2. 1. 2. 3. 4. Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön kansallisessa oikeusjärjestelmässään toimen- tarpeen ihmisten suojelemiseksi epäsuotuisalta kohtelulta tai piteet, jotka ovat kielteisiltä seurauksilta, jotka johtuvat reagoinnista valitukseen tai oikeudelliseen menettelyyn, jonka tarkoituksena on panna täytäntöön yhtäläisen kohtelun periaate. 16 1. 2. 1. 2. 10 artikla Tiedottaminen Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin mukaisesti annetuista säännöksistä etenkin yleis- jäsenvaltion alueella, sivistävissä ja ammatillisissa oppilaitoksissa sekä työpaikoilla. tiedotetaan riittävästi Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisille viranomaisille tiedotetaan asianmukaisilla tavoilla kaikista tämän direktiivin mukaisesti toteutetuista kansallisista toimenpiteistä. 11 artikla Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu Jäsenvaltioiden on toteutettava riittävät toimenpiteet edistääkseen työmarkkina- jonka tarkoituksena on tukea yhtäläistä kohtelua osapuolten vuoropuhelua, ja toimintatapoja valvomalla ja hyviä sekä käytännesääntöjä toimintatapoja. ja vaihtamalla kokemuksia työehtosopimuksia työpaikoilla, tutkimalla laatimalla on kannustettava Jäsenvaltioiden tekemään asianmukaisella tasolla, myös yrityskohtaisesti, syrjinnänvastaisia sopimuksia 3 artiklassa tarkoitetuilla aloilla, jotka kuuluvat työehtosopimusneuvotteluiden soveltamisalaan. Näissä sopimuksissa on noudatettava tässä direktiivissä annettuja vähimmäisvaatimuksia ja kansallisia täytäntöönpanotoimenpiteitä. työmarkkinaosapuolia III LUKU: TASA-ARVOISTA KOHTELUA EDISTÄVÄT RIIPPUMATTOMAT ELIMET 1. 2. 12 artikla Riippumattomat elimet Jäsenvaltioiden on perustettava riippumaton elin tai elimiä, joiden tehtävänä on edistää eri rotua tai etnistä alkuperää olevien ihmisten yhtäläistä kohtelua. Nämä ihmis- elimet voivat muodostaa osan itsenäisistä virastoista, oikeuksien puolustamisesta tai yksilön oikeuksien turvaamisesta jäsenvaltiossa. jotka vastaavat Jäsenvaltioiden on varmistettava, että näiden riippumattomien elinten tehtäviin kuuluu vastaanottaa ja tutkia yksityishenkilöiden valitukset, jotka koskevat rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa tai kartoituksia, julkaista raportteja sekä tehdä suosituksia rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaan syrjintään liittyvistä kysymyksistä. syrjintää, käynnistää tutkimuksia 17 IV LUKU: LOPPUSÄÄNNÖKSET 13 artikla Direktiivin noudattaminen Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että a) b) kaikki yhtäläisen kohtelun periaatteen vastaiset lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset kumotaan. työehtosopimuksiin, yksittäisiin työsopimuksiin, yritysten sisäisiin kaikki sääntöihin sekä voittoa tuottavia tai itsenäistä ammatinharjoittamista ja työnantaja- ja työntekijäjärjestöjä koskeviin sääntöihin sisältyvät säännökset, jotka ovat yhtäläisen kohtelun periaatteen vastaisia, julistetaan mitättömiksi tai muutetaan. tuottamattomia yhdistyksiä, 14 artikla Seuraamukset tarvittavat Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivin mukaisesti annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista, ja niiden on toteutettava toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ne pannaan täytäntöön. kaikki Seuraamusten on oltava tehokkaita, suhteutettuja ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on annettava tiedoksi komissiolle nämä säännökset viimeistään 15 artiklassa mainittuna päivänä ja niiden muutokset viipymättä. 15 artikla Täytäntöönpano 1. 2. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002. Niiden on ilmoitettava asiasta komissiolle viipymättä. Jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin, tai niitä virallisesti tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus 16 artikla Kertomus Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kahden vuoden kuluessa 15 artiklassa laatia Euroopan jotta komissio voi tiedot, tarvittavat mainitusta päivästä kaikki parlamentille ja neuvostolle kertomuksen direktiivin soveltamisesta. 18 17 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 18 artikla Osoitus Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 19 VAIKUTUSTENARVIOINTILOMAKE EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYSTOIMINTAAN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSET) Ehdotuksen nimi Ehdotus neuvoston direktiiviksi rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta Asiakirjan viitenumero: 99010 Ehdotus 1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate? Euroopan unioni perustuu ihmisoikeuksien ja perusvapauksien periaatteisiin. Unionin sitoutumista alalla on vahvistettu Amsterdamin sopimuksella ja erityisesti Euroopan unionin 6 ja 7 artiklaan tehdyillä muutoksilla ja Euroopan yhteisön perustamis- sopimukseen lisätyllä 13 artiklalla, joista jälkimmäisessä määrätään unionin erityisestä toimenpiteet muun muassa rotuun ja etniseen toimivallasta toteuttaa tarvittavat alkuperään perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Päävastuu rasismin torjumisesta on jäsenvaltioilla. Kuten perusteluosassa todetaan useimmat jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet perustuslakiinsa ja/tai oikeusjärjestykseensä määräyksiä, joilla vahvistetaan yksilön oikeutta siihen, että häntä ei syrjitä rodun tai etnisen alkuperän perusteella. Näiden määräysten laajuus ja täytäntöönpano – ja tuomioistuimeen vetoamisen helppous – vaihtelevat kuitenkin suuresti jäsenvaltiosta toiseen. Tarvitaan Euroopan laajuista lainsäädäntöä, jotta voitaisiin varmistaa yleisen oikeudellisen suojan vähimmäistaso ja myös oikeus muutoksenhakuun, niin että ketään ei syrjitä rodun tai etnisen alkuperän perusteella. Euroopan laajuisessa lainsäädännössä on tietenkin noudatettava perustamissopimuksella yhteisölle annettua toimivaltaa. Ehdotetussa direktiivissä annetaankin yleiset periaatteet ja säädetään suojelun vähimmäistasosta yhteisön toimivallan rajoissa. Jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus säilyttää korkeampi suojelutaso poliittisten ja historiallisten valintojensa ja perinteittensä mukaisesti. jossa tarvitaan Direktiivin valinta toiminnan välineeksi Euroopan laajuista toimintaa mutta jossa on kuitenkin kunnioitettava jäsenvaltioiden perustuslakien, lakien ja oikeusmenettelyiden välisiä eroavaisuuksia. Siinä asetetaan yhteiset jäsenvaltiot voivat toimet koskevat näin ollen vain joitakin yleisiä saavuttaa ne. Lainsäädännölliset periaatteita, joissa säädetään vain suojelun vähimmäistasosta. ja annetaan tarvittavaa joustovaraa, tasapainottaa tilannetta, tavoitteet jotta eri Ehdotuksen päätavoitteet ovat seuraavat: – Määritellään yhteisön laajuisesti rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä, minkä perusteella voidaan edistää tasa-arvoista kohtelua. 20 – Määritellään sellaiset perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvat keskeiset elämänalueet, joilla yhtäläisen kohtelun periaatetta on tehostettava. – Järjestetään suojelun ja muutoksenhakuoikeuden vähimmäistaso syrjinnän kohteeksi joutuneille. – Varmistetaan syrjinnän seurannan edellyttämät järjestelyt yrityksissä ja yhteiskunnassa laajemmin. Vaikutus yritystoimintaan 2. Mitä yrityksiä ehdotus koskee? Direktiivin vaatimusten mukaista kansallista yrityksiin. lainsäädäntöä sovelletaan kaikkiin 3. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta? Yritysten on varmistettava, että työhönottoa, ylenemistä, koulutuksen saantia, työoloja – myös erottamista ja palkkaa – sekä työntekijä- ja työnantajajärjestöjen ja ammatillisten elinten jäsenyyttä koskevat päätökset tehdään rotuun ja etniseen alkuperään perustuvan yhtäläisen kohtelun periaatteen mukaisesti. Periaatteessa näin jo onkin kaikissa jäsenvaltioissa. Näin ollen direktiivillä pikemminkin vahvistetaan nykyisiä vaatimuksia kuin annetaan täysin uusia säännöksiä. 4. Mitä taloudellisia vaikutuksia ehdotuksella todennäköisesti on? jolla suojataan yksilöitä mielivaltaiselta syrjinnältä, on kolme Lainsäädännöllä, tärkeää vaikutusta. Ensinnäkin sillä vahvistetaan osallistumista yhteiskunnan toimintaan ja vältetään sosiaalista syrjäytymistä varmistamalla, että ihmiset voivat toteuttaa taloudellisia mahdollisuuksiaan ja hankkia näin elannon itselleen ja huollettavilleen sekä vähentää riippuvaisuuttaan valtion tuesta. Toiseksi sillä varmistetaan, että yritykset saavat käyttöönsä ammattitaitoisia työntekijöitä, millä laajemminkin taloutta. edistetään yrityksen kilpailukykyä jotka koskevat Kolmanneksi se edellyttää työnantajalta perusteita päätöksille, työhönottoa, ylenemistä, koulutuksen saantia ja muita työoloja. ja vahvuutta sekä tiedot1 osoittavat, että työttömyys on eri rotua ja etnistä Jäsenvaltioista saadut alkuperää olevien ihmisten yhteisöissä 2–3 kertaa yleisempää kuin työmarkkinoilla keskimäärin. joka usein siirtyy seuraavalle sukupolvelle. Jos esimerkiksi Rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä voi lisääntyessään johtaa haittojen jonkin kierteeseen, ryhmän ja työmahdollisuudet ovat heikot, seuraava sukupolvi saa huonommat lähtökohdat vaikeuksistaan selviytymiseen, jää alempitasoisiin töihin ja huonoihin asuinoloihin sekä kärsii heikosta terveydestä. koulutusjärjestelyt, terveydenhuolto, ympäristöolot asuminen, 1 Tietoja ei ole saatavana kaikista jäsenvaltioista: kansallisuuden, ei rodun tai etnisen alkuperän perusteella. jotkin jäsenvaltiot keräävät tietoja vain 21 ja sen tavoitteena on lisätä taloudellista ja Ehdotuksella rajoitetaan syrjintää, yhteiskunnallista osallistumista sekä vähentää sosiaalista syrjäytymistä. Tästä on välitöntä etua talouden kasvulle, koska julkisten varojen käyttö sosiaaliturvaan ja sosiaaliavustuksiin yritysten kilpailukyky lisääntyy, koska ne voivat hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla kaikkia työmarkkinoilla käytettävissä olevia resursseja. kotitalouksien ostovoima vähenee, paranee ja a) Miten ehdotus vaikuttaa - - - työllisyyteen? Direktiivillä edistetään työllistyvyyttä rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumatta Euroopan työllisyysstrategian vaatimusten mukaisesti. Tämän tuloksena voidaan parantaa työllisyyden laatua, ja keskipitkällä aikavälillä saatetaan päästään korkeampiin työllisyystasoihin, kun eurooppalaisten yritysten kilpailukyky kasvaa. investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen? Direktiivillä helpotetaan eri rotua ja/tai etnistä alkuperää olevien ihmisten edellytyksiä perustaa yrityksiä. yritysten kilpailuasemaan? Kuten edellä on todettu, direktiivillä vahvistetaan eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä varmistamalla, että niiden käytössä on nykyistä laajempi varanto ammattitaitoista työvoimaa ja että tätä ammattitaitoa hyödynnetään rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumatta. b) Onko luotava uusia hallinnollisia menettelyjä? Yritysten on pystyttävä perustelemaan päätöksensä, jotka koskevat työhönottoa, ylennyksiä, koulutuksen saantia ja muita työoloja, osoittaakseen, että päätöksiä ei ole tehty rodun tai etnisen alkuperän perusteella. Asia onkin jo näin noin puolessa jäsenvaltioista. Yritysten kannattaa pitää kirjaa näistä päätöksistä, jos se ei ole vielä käytäntönä. c) Mitkä ovat ehdotuksen kustannukset ja edut määrällisesti ja/tai laadullisesti? koulutettava Yrityksille koituu joitakin kustannuksia lyhyellä aikavälillä: yrityksen periaatteen päätöksentekijät on ja on täytäntöönpanoon liittyvistä seikoista, käsiteltävä syrjintää koskevia valituksia. Niissä jäsenvaltioissa, joissa ei vielä ole vastaavia säännöksiä rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjumiseksi, mukautumista uusiin vaatimuksiin helpottaa se, että yrityksissä tunnetaan jo naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua koskeva yhteisön säännöstö, joka on ollut voimassa yli kaksikymmentä vuotta. yhtäläisen jos tätä ei ole vielä tehty, kohtelun Keskipitkällä aikavälillä yritykset hyötyvät eri rotuja ja etnistä alkuperää kasvaneesta olevien kilpailukyvystä, joka johtuu resurssien paremmasta hyödyntämisestä (ks. edellä). työntekijöiden sitoutumisesta lisääntyneestä ja 22 d) Mitkä ovat direktiivistä aiheutuvat kustannukset? Direktiivissä vahvistetaan joustavat yleiset puitteet rotuun ja etniseen alkuperään perustuvan yhtäläisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanolle. Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten tehtävänä on vahvistaa toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Kustannukset ovat kuitenkin suhteellisen vähäiset (ks. edellä). e) Minkälaisia valvonta- ja arviointitoimia yrityksiltä edellytetään? Direktiivissä ei suoraan vaadita yrityksiä valvomaan ja arvioimaan sitä, miten ne noudattavat direktiiviä. On kuitenkin yritysten edun mukaista pitää kirjaa päätöksistä, jotka koskevat työhönottoa, ylentämistä, koulutuksen saantia ja muita työoloja, jotta ne voivat osoittaa, etteivät päätökset liity rotuun ja/tai etniseen tehdä rakenteellisempaa valvontaa sen varmistamiseksi, että yhtäläisen kohtelun periaatetta sovelletaan kaikilla tasoilla. Suuremmissa alkuperään. yrityksissä voitaisiin 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet (esim. muihin ryhmiin verrattuna lievemmät tai erilaiset vaatimukset)? Ehdotuksessa ei erotella yrityksiä koon mukaan, koska rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää on kaikissa yrityksissä työntekijöiden lukumäärästä riippumatta. Direktiivissä säädetään vain vähimmäisvaatimuksista, joustaviin periaatepuitteisiin. Näin ollen jäsenvaltiot ja työmarkkinaosapuolet voivat muuttaa vaatimuksia yrityksen koon mukaan, noudattaen samalla kuitenkin direktiivin vaatimuksia. jotka perustuvat Kuuleminen 6. Luettelo tahoista, joita on kuultu ehdotuksen valmistelussa, ja niiden esittämien kantojen pääpiirteet Komissio on kuullut Euroopan tason työmarkkinaosapuolia edustavia organisaatioita2 ja Euroopan kansalaisjärjestöjen foorumia. Kaikki organisaatiot, joita kuultiin, tunnustivat aiheen merkityksellisyyden ja yhteisöä koskevan lainsäädännön tarpeen. Joistakin ehdotuksen kohdista oli kuitenkin eri näkemyksiä. Kansalaisjärjestöjen ja ammattiliittojen edustajat kannattivat ehdotusta, mutta pahoittelivat direktiivin soveltamisalan suppeutta sen koskemaan myös taloutta, yhteiskuntaa, kulttuuria ja politiikkaa. He halusivat ja halusivat laajentaa 2 Komissio neuvotteli eri organisaatioiden kanssa, joihin kuului pienten ja keskisuurten yritysten edustajia, sosiaalisen pöytäkirjan täytäntöönpanosta annetun komission tiedonannon (KOM(93) 600, 14. 12. 1993) ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun mukauttamisesta ja edistämisestä annetun komission tiedonannon (KOM(1998) 322 lopullinen, 20. 5. 1998) mukaisesti. 23 ehdottomasti säilyttää todistustaakkaa ja uhrin edustamista koskevat säännökset, koska pitivät niitä olennaisen tärkeinä syrjinnän uhrien oikeuksien puolustamisen kannalta. Työnantajajärjestöjen edustajat totesivat kuitenkin epäilevänsä todistustaakan siirtoa. Tämän uskottiin aiheuttavan vaikeuksia työnantajille, koska se voi yllyttää hatarasti perusteltuihin vaatimuksiin. Komissio huomauttaa, että ehdotettu säännös perustuu syrjintää koskevaan säännökseen yhteisön tasolla hyväksyttyyn sukupuolista (todistustaakasta sukupuolista syrjintää koskevissa tapauksissa annettu neuvoston direktiivi 97/80/EY), jonka monet täytäntöön. Jotkin jäsenvaltiot ovat soveltaneet samanlaisia säännöksiä rotuun perustuvaan syrjintään, eikä siitä ole todettu aiheutuneen vaikeuksia. Sen vuoksi komissio uskoo, että työnantajien huoli tässä suhteessa ei ole perusteltua. jäsenvaltiot ovat jo panneet 24


title: Komission asetus (EY) N:o 2484/1999, annettu 25 päivänä marraskuuta 1999, maito- ja maitotuotealan vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
milk
milk product

text: 26. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 303/5 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2484/1999, annettu 25 päivänä marraskuuta 1999, maito- ja maitotuotealan vientitukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka sessä kaupassa hinnat on vahvistettava ottaen erityisesti huomioon: ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopi- muksen, a) kolmansien maiden markkinoilla noudatetut hinnat; ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkina- järjestelystä 27 päivänä kesäkuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 804/68 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1587/96 (2), ja erityisesti sen 17 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo, että 1) 2) asetuksen (ETY) N:o 804/68 17 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden kansain- välisten kauppahintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus on mahdollista kattaa vienti- tuella, liittymisasiakirjan 228 artiklan mukaisesti solmit- tujen sopimusten määrittämissä rajoissa, asetuksen (ETY) N:o 804/68 mukaan kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuot- teiden tukia vahvistettaessa on otettava huomioon: kehitysnäkymät — maidon ja maitotuotteiden hinta- ja saatavuustilanne ja sekä maidon ja maitotuotteiden hintatilanne ja kehitysnä- kymät kansainvälisessä kaupassa, yhteisön markkinoilla — kaupan pitämisestä aiheutuvat kustannukset sekä edullisimmat kuljetuskustannukset yhteisön markki- noilta yhteisön satamiin tai muihin vientipaikkoihin, samoin kuin määrämaihin kuljettamisesta aiheutuvat kustannukset, — maito- ja maitotuotealan yhteisen markkinajärjes- telyn tavoitteet, joita ovat hintojen ja kaupan tasapai- noisen tilanteen ja luonnollisen kehityksen turvaa- minen kyseisillä markkinoilla, — liittymisasiakirjan 228 artiklan mukaisesti solmit- tujen sopimusten määrittämät rajat, — häiriöiden välttämisestä yhteisön markkinoilla saatava etu, — suunniteltuihin vientitoimiin liittyvät taloudelliset seikat, 3) asetuksen (ETY) N:o 804/68 17 artiklan 5 kohdan mukaan on yhteisön hintoja vahvistettaessa otettava noudatetuista hinnoista huomioon ne, jotka osoittau- tuvat viennin kannalta edullisimmiksi, koska kansainväli- (1) EYVL L 148, 28. 6. 1968, s. 13. (2) EYVL L 206, 16. 8. 1996, s. 21. 4) 5) 6) b) kolmansista maista lähtöisin olevien tavaroiden kolmansiin määrämaihin suuntautuvan tuonnin edul- lisimmat hinnat; c) kolmansissa viejämaissa noteeratut tuottajahinnat ottaen tarvittaessa huomioon näiden maiden myön- tämät tuet; d) vapaasti yhteisön rajalla -tarjoushinnat; asetuksen (ETY) N:o 804/68 17 artiklan 3 kohdan mukaan maailmanmarkkinatilanteen tai tiettyjen markki- tarpeen noiden erityisvaatimusten vuoksi voi olla eriyttää kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuki niiden määräpaikan mukaan, asetuksen (ETY) N:o 804/68 17 artiklan 3 kohdassa säädetään vientitukea saavien tuotteiden luettelon sekä kyseisen tuen määrän vahvistamisesta vähintään joka neljäs viikko; tuen määrä on kuitenkin mahdollista pysyttää samantasoisena yli neljän viikon ajan, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 804/68 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista erityissäännöistä maito- ja maitotuotealan vientitodistusten ja vientitukien osalta 26 päivänä tammikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 174/1999 (3), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1596/1999 (4), 16 artiklan mukaan lisättyä sokeria sisältäville maitotuotteille myönnettävä vientituki on kahden osan summa; ensimmäisen osan tarkoituksena on ottaa huomioon maitotuotteiden ja se lasketaan kertomalla perusmäärä kyseisen määrä, tuotteen maitotuotteiden pitoisuudella; toisen osan tarkoituksena on ottaa huomioon lisätyn sakkaroosin määrä, ja se lasketaan kertomalla koko tuotteen sakaroo- sipitoisuus sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1148/98 (6), 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen tuot- teiden vientipäivänä sovellettavalla vientituen perusmää- rällä; viimeksi mainittu osa otetaan huomioon ainoas- taan, jos lisätty sakkaroosi on saatu yhteisössä korjatusta sokerijuurikkaasta tai -ruo'osta, (3) EYVL L 20, 27. 1. 1999, s. 8. (4) EYVL L 188, 21. 7. 1999, s. 39. (5) EYVL L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (6) EYVL L 159, 3. 6. 1998, s. 38. L 303/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 11. 1999 7) 8) 9) 10) juustoille myönnettävä tuki lasketaan suoraan kulutuk- seen tarkoitetuille tuotteille; juuston kuoret ja tähteet eivät ole tätä käyttötarkoitusta vastaavia tuotteita; kaik- kien tulkinnallisten epäselvyyksien välttämiseksi olisi täsmennettävä, että juustot, joiden vapaasti rajalla -arvo on alle 230,00 EUR/100 kg, eivät saa tukea, komission asetuksessa (ETY) N:o 896/84 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 222/88 (2), tukien myöntämisestä markkinointivuoden vaihtuessa; näissä säännöksissä annetaan mahdollisuus eriyttää tuet tuot- teiden valmistuspäivän mukaan, annetaan täydentäviä säännöksiä sulatejuustoille myönnettävän tuen laskemiseksi on tarpeen säätää, että jos niihin lisätään kaseiinia ja/tai kaseinaatteja, kyseistä määrää ei saa ottaa huomioon, sääntöjen yksityiskohtaisten näiden soveltamisesta maito- ja maitotuotealan nykyiseen markkinatilanteeseen sekä erityisesti kyseisten tuotteiden hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tämän asetuksen liitteessä mainittujen tuotteiden tuki olisi vahvistettava ja siinä mainitun suuruiseksi, 11) tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Asetuksen (ETY) N:o 804/68 17 artiklassa tarkoitetut sellaisenaan vietävien tuotteiden vientituet vahvistetaan liit- teessä mainitun suuruisiksi. 2. CN-koodeihin 0401, 0402, 0403, 0404, 0405 ja 2309 kuuluvien tuotteiden määränpäähän N:o 400 suuntautuvaan vientiin ei vahvisteta tukea. 3. CN-koodiin 0406 kuuluvien tuotteiden määränpäihin N:o 021, 023, 024, 028, 043, 044, 045, 046, 052, 404, 600, 800 ja 804 suuntautuvaan vientiin ei vahvisteta tukea. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 26 päivänä marraskuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 25 päivänä marraskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 91, 1. 4. 1984, s. 71. (2) EYVL L 28, 1. 2. 1988, s. 1. 26. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 303/7 LIITE maito- ja maitotuotealan vientitukien vahvistamisesta 25 päivänä marraskuuta 1999 annettuun komission asetuk- seen (EUR/100 kg nettopaino, jollei toisin ilmoiteta) Tuotekoodi Määräpaikka (*) 0401 10 10 9000 0401 10 90 9000 0401 20 11 9100 0401 20 11 9500 0401 20 19 9100 0401 20 19 9500 0401 20 91 9100 0401 20 91 9500 0401 20 99 9100 0401 20 99 9500 0401 30 11 9100 0401 30 11 9400 0401 30 11 9700 0401 30 19 9100 0401 30 19 9400 0401 30 19 9700 0401 30 31 9100 0401 30 31 9400 0401 30 31 9700 0401 30 39 9100 0401 30 39 9400 0401 30 39 9700 0401 30 91 9100 0401 30 91 9400 0401 30 91 9700 0401 30 99 9100 0401 30 99 9400 0401 30 99 9700 0402 10 11 9000 0402 10 19 9000 0402 10 91 9000 0402 10 99 9000 0402 21 11 9200 0402 21 11 9300 0402 21 11 9500 0402 21 11 9900 0402 21 17 9000 0402 21 19 9300 0402 21 19 9500 0402 21 19 9900 0402 21 91 9100 0402 21 91 9200 0402 21 91 9300 0402 21 91 9400 0402 21 91 9500 0402 21 91 9600 0402 21 91 9700 970 * * * 970 * * * 970 * * * 970 * * * 970 * * * 970 * * * 970 * * * + 970 * * * + + 970 * * * 970 * * * + + 970 * * * + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + Tuen määrä 2,327 — 2,327 — 2,327 — 3,597 — 2,327 — 3,597 — 4,551 — — 4,551 — — — 10,50 — 15,77 — — — 15,77 — 38,32 59,85 66,00 38,32 59,85 66,00 75,22 110,55 129,01 75,22 110,55 129,01 85,50 85,50 0,8550 0,8550 85,50 102,98 108,49 116,70 85,50 102,98 108,49 116,70 117,54 118,34 119,81 128,05 130,91 141,87 148,30 Tuotekoodi Määräpaikka (*) 0402 21 91 9900 0402 21 99 9100 0402 21 99 9200 0402 21 99 9300 0402 21 99 9400 0402 21 99 9500 0402 21 99 9600 0402 21 99 9700 0402 21 99 9900 0402 29 15 9200 0402 29 15 9300 0402 29 15 9500 0402 29 15 9900 0402 29 19 9200 0402 29 19 9300 0402 29 19 9500 0402 29 19 9900 0402 29 91 9100 0402 29 91 9500 0402 29 99 9100 0402 29 99 9500 0402 91 11 9110 0402 91 11 9120 0402 91 11 9310 0402 91 11 9350 0402 91 11 9370 0402 91 19 9110 0402 91 19 9120 0402 91 19 9310 0402 91 19 9350 0402 91 19 9370 0402 91 31 9100 0402 91 31 9300 0402 91 39 9100 0402 91 39 9300 0402 91 51 9000 0402 91 59 9000 0402 91 91 9000 0402 91 99 9000 0402 99 11 9110 0402 99 11 9130 0402 99 11 9150 0402 99 11 9310 0402 99 11 9330 0402 99 11 9350 0402 99 19 9110 0402 99 19 9130 0402 99 19 9150 0402 99 19 9310 0402 99 19 9330 0402 99 19 9350 0402 99 31 9110 0402 99 31 9150 0402 99 31 9300 0402 99 31 9500 0402 99 39 9110 0402 99 39 9150 0402 99 39 9300 + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + Tuen määrä 155,56 117,54 118,34 119,81 128,05 130,91 141,87 148,30 155,56 0,8550 1,0298 1,0849 1,1672 0,8550 1,0298 1,0849 1,1672 1,1754 1,2805 1,1754 1,2805 — — 11,31 13,85 16,84 — — 11,31 13,85 16,84 — 19,91 — 19,91 — — 63,94 63,94 — — — 0,2689 0,3228 0,4291 — — — 0,2689 0,3228 0,4291 — 0,4467 0,3832 0,6600 — 0,4467 0,3832 L 303/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 11. 1999 Tuotekoodi Määräpaikka (*) 0402 99 39 9500 0402 99 91 9000 0402 99 99 9000 0403 10 11 9400 0403 10 11 9800 0403 10 13 9800 0403 10 19 9800 0403 10 31 9400 0403 10 31 9800 0403 10 33 9800 0403 10 39 9800 0403 90 11 9000 0403 90 13 9200 0403 90 13 9300 0403 90 13 9500 0403 90 13 9900 0403 90 19 9000 0403 90 31 9000 0403 90 33 9200 0403 90 33 9300 0403 90 33 9500 0403 90 33 9900 0403 90 39 9000 0403 90 51 9100 0403 90 51 9300 0403 90 53 9000 0403 90 59 9110 0403 90 59 9140 0403 90 59 9170 0403 90 59 9310 0403 90 59 9340 0403 90 59 9370 0403 90 59 9510 0403 90 59 9540 0403 90 59 9570 0403 90 61 9100 0403 90 61 9300 0403 90 63 9000 0403 90 69 9000 0404 90 21 9100 0404 90 21 9910 0404 90 21 9950 0404 90 23 9120 0404 90 23 9130 0404 90 23 9140 0404 90 23 9150 0404 90 23 9911 0404 90 23 9913 0404 90 23 9915 0404 90 23 9917 0404 90 23 9919 0404 90 23 9931 0404 90 23 9933 0404 90 23 9935 0404 90 23 9937 0404 90 23 9939 0404 90 29 9110 0404 90 29 9115 0404 90 29 9120 0404 90 29 9130 0404 90 29 9135 0404 90 29 9150 + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + 970 * * * + + + + 970 * * * + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + Tuen määrä 0,6600 0,7522 0,7522 — — — — — — — — 84,06 84,06 102,06 107,52 115,66 116,52 0,8406 0,8406 1,0206 1,0752 1,1566 1,1652 2,327 — — — — — 15,77 — 38,32 59,85 64,80 64,80 64,80 64,80 — — — — 85,50 — 11,31 85,50 102,98 108,49 116,70 — — — — — 11,31 13,85 16,84 19,91 20,81 117,54 118,34 119,81 128,05 130,91 141,87 Tuotekoodi Määräpaikka (*) 0404 90 29 9160 0404 90 29 9180 0404 90 81 9100 0404 90 81 9910 0404 90 81 9950 0404 90 83 9110 0404 90 83 9130 0404 90 83 9150 0404 90 83 9170 0404 90 83 9911 0404 90 83 9913 0404 90 83 9915 0404 90 83 9917 0404 90 83 9919 0404 90 83 9931 0404 90 83 9933 0404 90 83 9935 0404 90 83 9937 0404 90 89 9130 0404 90 89 9150 0404 90 89 9930 0404 90 89 9950 0404 90 89 9990 0405 10 11 9500 0405 10 11 9700 0405 10 19 9500 0405 10 19 9700 0405 10 30 9100 0405 10 30 9300 0405 10 30 9500 0405 10 30 9700 0405 10 50 9100 0405 10 50 9300 0405 10 50 9500 0405 10 50 9700 0405 10 90 9000 0405 20 90 9500 0405 20 90 9700 0405 90 10 9000 0405 90 90 9000 0406 10 20 9100 0406 10 20 9230 0406 10 20 9290 0406 10 20 9300 + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * Tuen määrä 148,30 155,56 0,8550 — 0,2689 0,8550 1,0298 1,0849 1,1672 — — — — — 0,2689 0,3228 0,4291 0,4467 1,1754 1,2805 0,4601 0,6600 0,7522 165,85 170,00 165,85 170,00 165,85 170,00 165,85 170,00 165,85 170,00 165,85 170,00 176,22 155,49 161,71 216,00 170,00 — — — 37,68 37,68 22,83 37,68 — — 35,05 35,05 15,29 35,05 — — 15,39 15,39 7,834 15,39 26. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 303/9 Tuotekoodi Määräpaikka (*) 0406 10 20 9610 0406 10 20 9620 0406 10 20 9630 0406 10 20 9640 0406 10 20 9650 0406 10 20 9660 0406 10 20 9830 0406 10 20 9850 0406 10 20 9870 0406 10 20 9900 0406 20 90 9100 0406 20 90 9913 0406 20 90 9915 0406 20 90 9917 0406 20 90 9919 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * + + + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * Tuen määrä — — 51,11 51,11 30,98 51,11 — — 51,83 51,83 31,42 51,83 — — 57,86 57,86 35,06 57,86 — — 85,03 85,03 48,35 85,03 — — 70,86 70,86 25,44 70,86 — — — 26,28 26,28 13,38 26,28 — — 31,87 31,87 16,22 31,87 — — — — — 58,77 58,77 31,59 58,77 — — 77,56 77,56 42,12 77,56 — — 82,41 82,41 44,75 82,41 — — 92,10 92,10 50,02 92,10 Tuotekoodi Määräpaikka (*) 0406 20 90 9990 0406 30 31 9710 0406 30 31 9730 0406 30 31 9910 0406 30 31 9930 0406 30 31 9950 0406 30 39 9500 0406 30 39 9700 0406 30 39 9930 0406 30 39 9950 0406 30 90 9000 0406 40 50 9000 + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * Tuen määrä — — — 17,88 9,536 8,346 17,88 — — 26,24 13,99 12,25 26,24 — — 17,88 9,536 8,346 17,88 — — 26,24 13,99 12,25 26,24 — — 38,17 20,36 17,81 38,17 — — 26,24 13,99 12,25 26,24 — — 38,17 20,36 17,81 38,17 — — 38,17 20,36 17,81 38,17 — — 43,16 23,02 21,14 43,16 — — 45,28 24,15 21,14 45,28 — — 90,00 90,00 32,98 90,00 L 303/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 11. 1999 Tuotekoodi Määräpaikka (*) 0406 40 90 9000 0406 90 13 9000 0406 90 15 9100 0406 90 17 9100 0406 90 21 9900 0406 90 23 9900 0406 90 25 9900 0406 90 27 9900 0406 90 31 9119 0406 90 33 9119 0406 90 33 9919 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * Tuen määrä — — 92,42 92,42 32,98 92,42 — — 116,37 101,62 60,16 116,37 — — 120,25 105,01 62,17 120,25 — — 120,25 105,01 62,17 120,25 — — 117,54 102,90 44,53 117,54 — — 103,92 90,36 18,57 103,92 — — 102,80 89,77 21,16 102,80 — — 93,10 81,30 18,57 93,10 — — 85,71 74,72 25,56 85,71 — — 85,71 74,72 25,56 85,71 — — 78,60 68,29 20,33 78,60 Tuotekoodi Määräpaikka (*) 0406 90 33 9951 0406 90 35 9190 0406 90 35 9990 0406 90 37 9000 0406 90 61 9000 0406 90 63 9100 0406 90 63 9900 0406 90 69 9100 0406 90 69 9910 0406 90 73 9900 0406 90 75 9900 0406 90 76 9300 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * Tuen määrä — — 78,66 68,98 20,01 78,66 33,29 33,29 121,56 105,71 61,40 121,56 — — 121,56 105,71 40,19 121,56 — — 116,37 101,62 60,16 116,37 47,01 47,01 129,64 112,00 57,27 129,64 42,83 42,83 128,55 111,41 63,89 128,55 34,22 34,22 124,18 107,11 48,93 124,18 — — — 124,18 107,11 48,93 124,18 — — 106,91 93,28 52,63 106,91 — — 108,07 93,90 22,27 108,07 — — 96,98 84,68 20,12 96,98 26. 11. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 303/11 Tuotekoodi Määräpaikka (*) 0406 90 76 9400 0406 90 76 9500 0406 90 78 9100 0406 90 78 9300 0406 90 78 9500 0406 90 79 9900 0406 90 81 9900 0406 90 85 9910 0406 90 85 9991 0406 90 85 9995 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * Tuen määrä — — 108,62 94,85 23,22 108,62 — — 102,45 90,24 23,22 102,45 — — 102,26 87,50 18,14 102,26 — — 105,98 92,78 20,12 105,98 — — 104,35 91,91 23,22 104,35 — — 86,27 75,02 19,23 86,27 — — 108,62 94,85 47,61 108,62 33,32 33,32 117,90 102,43 59,27 117,90 — — 117,90 102,43 40,19 117,90 — — 108,07 93,90 21,16 108,07 Tuotekoodi Määräpaikka (*) 0406 90 85 9999 0406 90 86 9100 0406 90 86 9200 0406 90 86 9300 0406 90 86 9400 0406 90 86 9900 0406 90 87 9100 0406 90 87 9200 0406 90 87 9300 0406 90 87 9400 0406 90 87 9951 0406 90 87 9971 0406 90 87 9972 + + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 097 098 400 * * * Tuen määrä — — — — 102,23 86,17 27,65 102,23 — — 103,32 87,41 30,30 103,32 — — 108,62 92,87 34,28 108,62 — — 117,90 102,43 40,24 117,90 — — — 85,19 71,81 24,78 85,19 — — 94,89 80,27 28,02 94,89 — — 96,33 82,36 30,66 96,33 — — 106,68 93,15 42,19 106,68 — — 106,68 93,15 34,41 106,68 45,63 39,68 13,67 45,63 L 303/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 11. 1999 Tuotekoodi Määräpaikka (*) 0406 90 87 9973 0406 90 87 9974 0406 90 87 9975 0406 90 87 9979 0406 90 88 9100 0406 90 88 9300 2309 10 15 9010 2309 10 15 9100 2309 10 15 9200 2309 10 15 9300 2309 10 15 9400 2309 10 15 9500 2309 10 15 9700 2309 10 19 9010 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * + 037 039 097 098 400 * * * + + + + + + + + Tuen määrä — — 104,74 91,46 24,08 104,74 — — 113,19 99,26 24,08 113,19 — — 114,45 101,25 31,87 114,45 — — 103,92 90,36 24,08 103,92 — — — 83,50 70,90 30,30 83,50 — — — — — — — — Tuotekoodi Määräpaikka (*) 2309 10 19 9100 2309 10 19 9200 2309 10 19 9300 2309 10 19 9400 2309 10 19 9500 2309 10 19 9600 2309 10 19 9700 2309 10 19 9800 2309 10 70 9010 2309 10 70 9100 2309 10 70 9200 2309 10 70 9300 2309 10 70 9500 2309 10 70 9600 2309 10 70 9700 2309 10 70 9800 2309 90 35 9010 2309 90 35 9100 2309 90 35 9200 2309 90 35 9300 2309 90 35 9400 2309 90 35 9500 2309 90 35 9700 2309 90 39 9010 2309 90 39 9100 2309 90 39 9200 2309 90 39 9300 2309 90 39 9400 2309 90 39 9500 2309 90 39 9600 2309 90 39 9700 2309 90 39 9800 2309 90 70 9010 2309 90 70 9100 2309 90 70 9200 2309 90 70 9300 2309 90 70 9500 2309 90 70 9600 2309 90 70 9700 2309 90 70 9800 + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + Tuen määrä — — — — — — — — — 13,85 18,47 23,09 27,70 32,32 36,94 40,63 — — — — — — — — — — — — — — — — — 13,85 18,47 23,09 27,70 32,32 36,94 40,63 (*) Määräpaikkaa koskevat koodinumerot esitetään komission asetuksen (EY) N:o 2645/98 liitteessä (EYVL L 335, 10. 12. 1998, s. 22). Kuitenkin — koodiin ”097” sisältyvät kaikki määräpaikkakoodit 072—083; — koodiin ”098” sisältyvät kaikki määräpaikkakoodit 053—070 ja 091—096; — ”970” viittaa komission asetuksen (ETY) N:o 800/1999 (EYVL L 102, 17. 4. 1999, s. 11) 36 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdassa ja 44 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuun vientiin. Kun on kyse muusta kuin kullekin ”tuotekoodille” ilmoitetusta määräpaikasta, sovellettava tuen määrä ilmoitetaan merkinnällä ***. Merkinnällä ”+” ilmoitetaan, että tuen määrää sovelletaan mihin tahansa muuhun kuin 1 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuun määräpaikkaan suuntautuvaan vientiin. Huomio: Tuotekoodit ja niihin liittyvät alaviitteet määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24. 12. 1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna