title: Rapport från kommissionen till Rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om åtgärder som samordnas med medlemsstaterna på området företagspolitik

eurovoc_concepts:
EU action
EU policy
aid to undertakings
business policy
small and medium-sized enterprises

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 09. 11. 1999 KOM(1999)569 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN OM ÅTGÄRDER SOM SAMORDNAS MED MEDLEMSSTATERNA PÅ OMRÅDET FÖRETAGSPOLITIK INNEHÅLLSFÖRTECKNING SAMMANFATTNING. 4 1. VAD INNEBÄR DE SAMORDNADE ÅTGÄRDERNA?. 5 Inledning. 5 Grunden för de samordnade åtgärderna. 6 Arbetssätten för de samordnade åtgärderna. 7 Utfallet av de samordnade åtgärderna. 10 1. 1. 1. 2. 1. 3. 1. 4. 2. 3. 4. ÅTGÄRD SAMORDNAD FÖRETAGSKLIMATET. 12 2. 1. Att förbättra företagsklimatet för nyetablerade företag. 12 2. 1. 1. Paris-forumet om förbättring av företagsklimatet för nyetablerade FÖRBÄTTRA ATT NR 1: företag. 12 2. 1. 2. Medlemsstaternas insatser i fråga om klimatet för nyetablerade företag. 14 BEST-rapporten. 17 2. 2. Överlåtelse av företag. 18 2. 3. 2. 3. 1. Lille-forumet om företagsöverlåtelser. 18 2. 3. 2. Medlemsstaternas insatser i fråga om företagsöverlåtelser. 18 Helhetsbedömning av resultaten av samordnad åtgärd nr 1. 19 2. 4. SAMORDNAD ÅTGÄRD NR 2: ATT STIMULERA STÖD ÅT FÖRETAGANDE. 21 3. 1. Stimulanspaket för nyetablerade företag. 21 3. 1. 1. Madrid-forumet om stödåtgärder för nyetablerade företag. 21 3. 1. 2. Uppföljningsseminarierna om stödåtgärder för nyetablerade företag. 22 3. 1. 2. 1. Utbildning och information. 22 3. 1. 2. 2. Finansiering för nyetablerade företag. 23 3. 1. 2. 3. Företagskuvöser. 24 3. 1. 3. Strategi för spridning. 25 3. 1. 4. Metoden med föredömliga exempel. 26 3. 1. 5. Medlemsstaternas arbete i fråga om stödåtgärder för nyetablerade företag. 27 Stödåtgärder för företag under expansion. 28 3. 2. 3. 2. 1. Baden-forumet om stödåtgärder för små och medelstora företag under expansion. 28 3. 2. 1. 1. Utbildning. 28 3. 2. 1. 2. Finansiering. 29 3. 2. 1. 3. Samarbete över nationsgränserna. 29 3. 2. 2. Uppföljning vad gäller stödåtgärder för företag i expansionsfasen. 29 Informationsunderlagets kvalitet. 31 3. 3. Slutsatser. 32 3. 4. SAMORDNAD ÅTGÄRD NR 3: ATT MARKNADSFÖRA OCH EFFEKTIVISERA FÖRETAGSSERVICE. 33 Marknadsföring och effektivisering av företagsservice. 33 4. 1. 4. 1. 1. Dublin-forumet om marknadsföring effektivisering och av företagsservice. 33 4. 1. 2. Uppföljning av marknadsföring och effektivisering av företagsservice. 34 2 4. 2. Helhetsbedömning av resultaten av de samordnade åtgärderna nr 2 och 3. 36 5. SLUTSATSER OCH KOMMANDE UTVECKLING. 37 Resultaten av de samordnade åtgärderna – en sammanfattning. 37 5. 1. Nästa fas av de samordnade åtgärderna. 38 5. 2. BILAGA 1. 41 BILAGA 2. 42 3 RAPPORT OM ÅTGÄRDER SOM SAMORDNAS MED MEDLEMS- STATERNA PÅ OMRÅDET FÖRETAGSPOLITIK SAMMANFATTNING Under ett antal år har medlemsstaternas myndigheter samarbetat med kommissionen i ett program för samordnade åtgärder på företagspolitikens område. I denna rapport redogörs för åtgärdernas resultat och de frågor som framkommit medan arbetet pågått. Några huvudfrågor belyses i samband med medlemsstaternas satsningar till stöd för företagen och några konkreta exempel på goda lösningar understryks. En slutsats är att medlemsstaterna är mer samstämmiga i sin företagspolitik och kring de praktiska aspekterna vid genomförandet av politiken. Rapporten tyder på en hög grad av korsbefruktning av idéer, och några sätt att ytterligare stärka denna process anges. I de samordnade åtgärderna har man använt en särskilt metod, nämligen att kartlägga och sprida de bästa lösningarna. Åtgärderna grundas på artikel 157 i EG-fördraget, och har inriktats på centrala frågor på företagspolitikens område: enklare företagsvillkor, effektiva stödåtgärder för företagen samt information om och utbredning av tjänsterna. Dessutom har åtgärderna etableringen, företag i olika skeden av sin utveckling: under utformats expansionsfasen och när de överförs till nya ägare. för Rapportens första avsnitt handlar om hur de samordnade åtgärderna utformades inledningsvis, inom ramen för det integrerade företagsprogrammet. Förklaringar till senare ändringar ingår också. Mer om verksamheten och dess resultat kommer i de följande tre avsnitten. Kartläggningen av särskilda insatser för reformer av bestämmelser och förvaltning för att underlätta verksamheten för företagen ledde till att kommissionen utfärdade sin rekommendation om förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag. På liknande sätt ledde en genomgång av åtgärder, för att göra det enklare i juridiskt och administrativt hänseende att överlåta företag, till kommissionens meddelande om överlåtelse av små och medelstora företag. stödåtgärder, har kommissionen tillsammans med När det mer allmänt gäller medlemsstaterna kunnat kartlägga en rad goda lösningar till stöd för nyetablerade företag, och arbete pågår med att göra samma sak för tillväxtföretag. Det är känt att förbättringar behövs, både i fråga om tjänsternas enhetlighet och kvalitet. Spridningen av dessa resultat skall underlättas genom publikationer och ett elektroniskt forum på en hemsida som inbjuder till aktiva diskussioner om de goda lösningar som framkommit. Detta är avsett att uppmuntra till debatt mellan fackfolk som tillhandahåller företagstjänster i syfte att skapa en mer noggrann grund för att definiera goda lösningar på området. 4 RAPPORT OM ÅTGÄRDER SOM SAMORDNAS MED MEDLEMSSTATERNA 1. VAD INNEBÄR DE SAMORDNADE ÅTGÄRDERNA? 1. 1. Inledning Den allmänt utbredda insikten om de små och medelstora företagens betydelse för den europeiska ekonomins potential när det gäller konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning föranledde 1994 Europeiska kommissionen att lägga fram ett förslag om ett integrerat program för små och medelstora företag och hantverksföretag1. Målet för detta program var att samla alla åtgärder som skall gynna EU:s små och medelstora företag och att åstadkomma närmare samarbete mellan alla parter som arbetar med utveckling av små och medelstora företag. Det integrerade programmet var tydligt inspirerat av vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning2, där det på flera ställen hänvisades till samarbete med medlemsstaterna i fråga om politiken för små och medelstora företag och där grunderna i ett integrerat förhållningssätt skisserades. Efter det att riktlinjer för småföretagspolitiken3 lagts fram för Europeiska rådets möte i Madrid 1995, utarbetade kommissionen en ambitiösare småföretagspolitik. 4 I denna vidareutvecklades förslagen från det tidigare meddelandet, och där efterlystes ett samspel mellan statliga, regionala och kommunala myndigheter, arbetsmarknadens parter och gemenskapens institutioner. Alla dessa aktörer skulle vidta konkreta åtgärder för att främja de små och medelstora företagen, och därigenom tillväxten och sysselsättningen. Genom att föreslå ett dylikt tillvägagångssätt i näringspolitiken var det kommissionens avsikt att sammanföra tre dittills fristående beståndsdelar. Dessa delar bestod av gemenskapens näringspolitik i strikt mening, de inslag i gemenskapens övriga politik (strukturfonder, forskning och teknisk utveckling, utbildning m. m. ) som påverkade de små av medlemsstaternas och medelstora näringspolitik. företagen samt dessutom vissa aspekter De två första delarna behandlas i utvärderingen av det fleråriga programmet för små och medelstora företag5 och i rapporten om samordningen av stödåtgärder för små och medelstora företag och hantverksföretag6. Det är den tredje delen – samordnade 1 2 3 4 5 6 "Integrerade programmet för små och medelstora företag och hantverksföretag", meddelande från kommissionen, KOM(94) 207 slutlig, 3. 6. 1994. "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning – Utmaningarna och vägarna in i 2000-talet", kommissionens vitbok 1993. "Små och medelstora företag – En dynamisk källa till sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft inom Europeiska unionen", rapport från kommissionen, dokument SEK(95) 2087, 29. 11. 1995. "Det integrerade programmet för små och medelstora företag och hantverkssektorn", meddelande från kommissionen, KOM(96) 329 slutlig, 10. 7. 1996. "Utvärderingsrapport om det Europeiska unionen", KOM(1999) 319 slutlig, 29. 6. 1999. "Rapport om samordningen av stödåtgärder för små och medelstora företag och hantverksföretag", KOM(97) 610 slutlig, 25. 11. 1997. för små och medelstora företag i tredje fleråriga programmet 5 åtgärder i medlemsstaternas företagspolitik – som står i centrum för intresset i denna rapport. Kommissionen redogör i denna rapport för de framsteg som har gjorts i arbetet med samordnade åtgärder. Medlemsstaterna har fått tillfälle att kommentera denna rapport, främst via medlemmarna i styrgruppen för de samordnade åtgärderna. De har också getts möjlighet att ge synpunkter på tidigare utkast till denna rapport. Men som ofta är fallet är det kommissionen som har ansvaret för rapportens uppläggning och innehåll. 1. 2. Grunden för de samordnade åtgärderna De samordnade åtgärderna grundas på artikel 157. 2 i fördraget (f. d. artikel 130. 2). Inom ramen för främjande av konkurrensförmågan hos företagen i EU sägs där att "i samverkan med kommissionen skall medlemsstaterna samråda inbördes och vid behov samordna sina insatser" och vidare att "kommissionen får ta lämpliga initiativ för att främja en sådan samordning". I åtskilliga resolutioner från rådet uttalades stöd för den föreslagna metoden med samordnade åtgärder. 7 Grundprincipen i dessa samordnade åtgärder var att medlemsstaterna för att uppnå större konkurrenskraft och med benäget bistånd av kommissionen göra sina insatser mer verkningsfulla, framför allt genom att göra den traditionella näringspolitiken – dvs. den som handlar om att förbättra den del av företagsklimatet som hänger samman med lagstiftning och myndighetskontakter och att vidta olika former av stödåtgärder – mer problemorienterad och mer likartad. Detta skulle uppnås med hjälp av en särskild metod som går ut på att ta reda på vilka åtgärder som har fungerat bäst och främja erfarenhetsutbyte. Enligt planerna skulle det anordnas storskaliga sammankomster för att en mängd olika organisationer och privatpersoner med kunskaper inom det berörda området skulle uppmuntras att medverka i processen. Dessutom skulle man hålla möten med kommittéer bestående av företrädare för medlemsstaterna och näringslivet. Kommittéerna skulle i sin tur kunna ha arbetsgrupper, som skulle kunna ägna sig åt detaljfrågor. Benchmarking föreslogs som ett sätt att utarbeta gemensamma kriterier, vilka skulle kunna leda fram till rekommendationer från kommissionen, om så bedömdes lämpligt. I det integrerade programmet av år 1994 ingick samordnade åtgärder med anknytning till de tre olika stadierna i en affärsrörelses livscykel, uppdelade i tre övergripande områden. Dessa områden, som kom att gå under beteckningen samordnade åtgärder nr 1, 2 7 Rådets resolution om stärkande av företagens konkurrenskraft, särskilt de små och medelstoras och hantverksföretagens, och om främjande av sysselsättning av den 22 november 1993, EGT C 326, 3. 12. 1993, s. 1. Rådets resolution om att ge fritt spelrum åt den förmåga till förändring och nytänkande som finns i små och medelstora företag, i en konkurrensutsatt ekonomi av den 10 oktober 1994, EGT C 294, 22. 10. 1994, s. 4. Rådets resolution om samordning av gemenskapsaktiviteter till förmån för små och medelstora företag och hantverksföretag av den 22 april 1996, EGT C 130, 3. 5. 1996, s. 1. Rådets resolution om att till fullo utnyttja små och medelstora företags, inbegripet mikroföretags och hantverkssektorns, kapacitet genom ett integrerat program för att förbättra företagsklimatet och främja stödåtgärder för företagen av den 9 december 1996, EGT C 18, 17. 1. 1997, s. 1. inbegripet hantverkssektorn och mycket små företag, 6 respektive 3, var att förbättra företagsklimatet, att stimulera stöd åt företagande och att marknadsföra stödet. De fastställda faserna var etableringen och den tidiga utvecklingen, tillväxtfasen samt överlåtelsen av rörelsen till nästa generation. I det integrerade program som antogs 1996 föreslogs att den tidigare uppläggningen skulle vidareutvecklas genom mer koncentrerade insatser inom följande områden: - - - - - - - - - bättre finansieringsmöjligheter och tillträde till kapitalmarknader administrativ samverkan – särskilt i samband med den inre marknaden företagstjänster (även i fråga om nyskapande verksamhet) åtgärder för små och medelstora företag på forskningsområdet små och medelstora företags tillträde till informationssamhället utbildning för små och medelstora företag entreprenörskap hantverksföretag och småföretag handel Så småningom visade det sig också att den ursprungliga uppläggningen var synnerligen solid och kunde tjäna som utgångspunkt för en systematisk granskning av de frågor som togs upp i det påföljande meddelandet. De båda versionerna av det integrerade programmet lade följaktligen grunden till hur arbetet med samordnade åtgärder skulle bedrivas. I takt med att programmet fortskred pågick emellertid en betydelsefull utveckling i andra politiska frågor, vilket också påverkade verksamheten. Den kanske viktigaste utvecklingen var en följd av att man inrättade Arbetsgruppen för förenklade företagsvillkor (BEST – Business Environment Simplification Task Force). BEST-gruppen tillkom på Europeiska rådets uppmaning (mötet i Amsterdam den 16–17 juni 1997). BEST-rapporten8 lades fram för Europeiska rådet i samband med dess möte i Cardiff i juni 1998. Den innehöll en rad rekommendationer, som grundade sig på en genomgång av olika idéer och tillvägagångssätt runt om i Europa, och problem behandlades både på EU- och medlemsstatsnivå. Det är därför inte förvånande att BEST-rapporten i hög grad bygger på resultaten av de samordnade åtgärderna, särskilt när det gäller företagsklimatet. Uppföljningen av BEST-gruppens arbete kommer dessutom att vara nära knuten till processen med samordnade åtgärder. Som det kommer att i det fortlöpande programmet för samordnade åtgärder redan påvisats konkreta fall av det slags goda lösningar som BEST-gruppen förespråkar, och även av vissa särskilda aspekter på samordnade åtgärder, som har sin plats i handlingsplanen för uppföljning av rapporten9. framgå har det 1. 3. Arbetssätten för de samordnade åtgärderna I det tidiga planeringsarbetet för samordnade åtgärder lades stor tonvikt på idé- och erfarenhetsutbyte i samband med anordnande av storskaliga sammankomster. Tanken var 8 9 Europeiska gemenskaperna (1998), "Rapport från arbetsgruppen för enklare företagsvillkor", Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg, ISBN 92-828-3418-2. "Att främja företagaranda och konkurrenskraft", meddelande från kommissionen, KOM(1998) 550 slutlig, 30. 9. 1998. "Handlingsplan för att främja företagaranda och konkurrenskraft", slutsatser antagna av rådet (industri) den 29 april 1999. 7 att ett forum, vanligtvis i form av en konferens med 300–400 deltagare som hålls av EU:s ordförandeskap, skulle sammanföra politiska ledare, näringslivsorganisationer, experter och personer verksamma inom det område som skulle behandlas. Med hjälp av en välorganiserad debattserie och djupare granskning i arbetsgrupper skulle olika ämnen kunna belysas, gemensamma problem identifieras och goda lösningar analyseras. Detta arbetssätt har mycket riktigt utgjort grunden för allt arbete som ingått i de samordnade åtgärderna. Men eftersom det är oundvikligt att det stora antalet deltagare med så vitt skilda erfarenheter väcker en mängd olika frågor, har det alltid visat sig vara nödvändigt att följa upp forumet med ytterligare arrangemang. Dessa har utformats för en mer koncentrerad bearbetning av de frågor som härrör från forumet. Formerna för uppföljningen har varierat beroende på ämnets omfattning och art, men målet har i samtliga fall varit att bygga vidare på debatten från det inledande forumet. Här följer programmet för fora och seminarier med anknytning till var och en av företagens utvecklingsfaser för var och en av de tre samordnade åtgärderna i det integrerade programmet: Fora: Paris Madrid Dublin Lille Baden Helsingfors Seminarier: Rom Stockholm Madrid Helsingfors Juni 1995 Nov. 1995 Nov. 1996 Feb. 1997 Sep. 1998 Sep. 1999 Jan. 1998 Maj 1998 Juni 1998 Nov. 1998 Paris Köpenhamn Feb. 1999 Nov. 1999 Aten Feb. 2000 Förbättring av företagsklimatet Stödåtgärder för företag Marknadsföring och effektivi- sering av företagsservice Alla tre åtgärderna Stödåtgärder för företag Snabb tillväxt och konkurrens- kraft med hjälp av teknik Kvalitetsservice för företag Utbildning för nyföretagare Finansiering för nyföretagare Företagskuvöser innovationsstöd Användning av Internet Stöd till marknadsföring och export i en global ekonomi Strategiska tjänster för små och medelstora företag och Etableringsfasen Etableringsfasen Alla faser Överlåtelsefasen Expansionsfasen Expansionsfasen Alla faser Etableringsfasen Etableringsfasen Etableringsfasen Expansionsfasen Expansionsfasen Expansionsfasen I bilaga 1 ges denna information i en matris, som visar de tre samordnade åtgärderna och de tre faserna i livscykeln. Vid fora i Dublin och Lille avhandlades mer än en ruta i matrisen. Det första forumet tillägnades förbättring av klimatet för företag som befinner sig i etableringsfasen. Detta anordnades i juni 1995 i Paris av de franska myndigheterna tillsammans med kommissionen. I detta fall bestod uppföljningen av en representativ kommitté med namnet Kommittén för förbättring och förenkling av affärsklimatet. Denna höll ett antal möten efter forumet i Paris, något som så småningom ledde fram till kommissionens rekommendation om förbättring och förenkling av företagsklimatet för 8 nyetablerade företag10. Detta kommer att beskrivas mer ingående nedan. På liknande sätt var företrädare för näringslivsorganisationer i medlemsstaterna involverade i den mer djupgående uppföljningen av forumet i Lille i februari 1997, och dessa bidrog till att utforma meddelandet om överlåtelse av företag11. Ett annorlunda tillvägagångssätt fordrades när det gällde de forum som anordnades för att avhandla frågor som rör insatser för att stödja företag, t. ex. i Madrid i november 1995, där insatser i etableringsfasen diskuterades, och i Baden bei Wien i september 1998, vilket handlade om åtgärder som riktar sig till företag under expansion. En styrgrupp med företrädare från medlemsstaterna och från europeiska näringslivsorganisationer har haft ansvaret för uppföljningsarbetet. Denna grupp som har sammanträtt minst två gånger om året har emellertid i första hand haft en övervakande, planerande och samordnande antingen i underarbetsgrupper till styrgruppen eller genom en rad seminarier som anordnats av någon av medlemsstaterna tillsammans med kommissionen. roll. Själva detaljarbetet har utförts Dessa seminarier har varit mer begränsade till omfattningen än fora (bara omkring 100 deltagare), men de har även varit mer koncentrerade på så sätt att de antingen har gått mer på djupet i fråga om ett speciellt ämne eller har avhandlat särskilda frågor som inte kunde tas med i programmet för forumet ifråga. Styrgruppen har även haft ansvaret för uppföljningsarbetet i fråga om det tredje området för samordnade åtgärder, som har att göra med marknadsföring och utnyttjande av företagsservice. Här utfördes också en utförligare granskning av de frågor som framkom vid forumet i Dublin i december 1996, genom att man anordnade ett seminarium om servicekvalitet och certifiering av företagsservice och genom att man tillsatte en arbetsgrupp med företrädare för sex medlemsstater. Avslutningsvis bör nämnas att både kommissionen och medlemsstaterna har gjort olika insatser för att förbättra informationen om och förståelsen för de frågor som ingår i de samordnade åtgärderna och för att nå ut med slutsatserna. Bl. a. har man sammanställt information om stödåtgärder och de bästa lösningarna, utvecklat informationsspridningen i konsultutredningar. via Internet och analyserat specifika spörsmål som framkommit Dessa kompletterande insatser redovisas i de kommande avsnitten i denna rapport, där utförliga redogörelser ges för resultaten av var och en av de samordnade åtgärderna. Det är dock viktigt att ha i åtanke skillnaderna mellan de olika samordnade åtgärderna och de därav följande skillnaderna vad gäller de processer som fordras för att dels komma fram till vilken lösning som fungerar bäst, dels verka för att denna lösning tillämpas. Dessa skillnader är huvudorsaken till variationerna mellan de olika förfarandena för uppföljning av fora. Undersökningen av den del av företagsklimatet som hänger samman med lagstiftning och myndighetskontakter omfattar i första hand ett förhållandevis begränsat antal regler och rutiner, som redan är någorlunda väl dokumenterade. Syftet i detta fall är i hög grad att få 10 11 Kommissionens rekommendation om förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag, EGT L 145, 5. 6. 1997, s. 29. Kommissionens meddelande om överlåtelse av små och medelstora företag, EGT C 93, 28. 3. 1998, s. 2. 9 de nationella myndigheterna att ändra sina regler, och det är till dem som förslag om ändringar skall lämnas. När det gäller insatser för att stödja företagande ligger tonvikten mer på de många olika arbetsrutiner som förekommer ute på alla olika slags förvaltningar. De nationella myndigheterna har onekligen en viktig samordningsfunktion, och i vanliga fall ställer de upp nödvändiga lagstiftningsramar och riktlinjer för verksamheten. Men i första hand är det andra organ som ser till att politiken genomförs i praktiken. Dessa har ofta rätt att agera på eget initiativ, och som regel har de en betydande handlingsfrihet så att de kan anpassa de nationella riktlinjerna till de lokala förhållandena. Detta gör att det saknas en hel del närmare uppgifter om insatser som gjorts och service som tillhandahålls. I själva verket råder det inte ens enighet om hur verksamheten i fråga skall definieras och indelas. De nationella myndigheterna spelar otvivelaktigt en viktig roll i arbetet att åstadkomma ändringar och förbättringar. De kan göra organisatoriska ändringar, ge vägledning och skapa ekonomiska incitament. Dessutom kan de genomföra egna direkta åtgärder. Men till slut måste de verkliga förändringarna äga rum på operativ nivå. De måste beslutas och genomföras av dem som arbetar på de många olika slags förvaltningar som finns. Detta innebär att arbetet med att kartlägga bästa lösningar, och att se till att dessa sprids, måste vara bredare upplagt än det arbete som avser regler och att denna bredare målgrupp måste involveras. 1. 4. Utfallet av de samordnade åtgärderna Resultaten kommer att redovisas i detalj senare. De förtjänar dock en kort beskrivning i allmänna ordalag redan nu. Att ta reda på vilka lösningar som har fungerat bäst är själva kärnan i de samordnade åtgärderna. När det gäller företagsrelaterad lagstiftning och företagens myndighets- kontakter ledde denna process ena gången till en rekommendation från kommissionen12 och andra gången till ett meddelande13. När det däremot gäller de många olika slags frågor och förfaranden som behandlats i samband med genomgången av stödåtgärder för företag, har dessa ännu inte utmynnat i något så formellt. Men i samtliga fall har särskilda system och arbetssätt identifierats och ansetts vara värda att övervägas med tanke på en eventuell större spridning, då de skulle kunna leda till ett bättre allmänt företagsklimat. De processer som skall leda fram till förändringar på grundval av fastställda väl fungerande lösningar skiljer sig också åt från fall till fall för de tre samordnade åtgärderna. från nationella Som tidigare nämnts måste man vända sig till olika målgrupper, myndigheter till fackfolk som sysslar med praktiskt stöd på fältet. Dessa skillnader är viktiga i det att de medför att det fordras olika tillvägagångssätt vid spridningen. Mot denna bakgrund är den inneboende uppfinningsrikedomen och flexibiliteten hos tillvägagångssättet med samordnade åtgärder betydelsefull. Målet är att få till stånd förändringar och förbättringar vid de tillsynsmyndigheter, andra myndigheter och servicekontor som företagen har att göra med, samtidigt som man inte gör några som helst avsteg från subsidiaritetsprincipen. Härvid skall hänsyn tas till de synnerligen 12 13 Kommissionens rekommendation om förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag, EGT L 145, 5. 6. 1997, s. 29. Kommissionens meddelande om överlåtelse av små och medelstora företag, EGT C 93, 28. 3. 1998, s. 2. 10 varierande förhållanden som kännetecknar de lokala företagsklimaten, och man skall uppmuntra en stämning av positiv tävlan om att finna den bästa europeiska lösningen, snarare än motvilliga reaktioner på ett tryck som kommer utifrån. Detta generella sätt att handskas med dessa frågor går lätt att anpassa till de varierande omständigheterna för olika samordnade åtgärder, men det fordras även goda förberedelser. Det är ett viktigt faktum att en av de allmänt erkända framgångarna för de samordnade åtgärderna består i att de har givit ett betydande bidrag till diskussionerna på europeisk nivå och att de har hjälpt till att utveckla idéer och föra samman åsikter hos många av nyckelaktörerna. I åtskilliga av de centrala frågorna i näringspolitiken råder nu europeisk samstämmighet. Detta är en nödvändig förutsättning för de framgångsrika förändringar som nu äger rum på operativ nivå. I de följande avsnitten av denna rapport (avsnitt 2–4) ges en utförlig redovisning av var och en av de tre samordnade åtgärderna i tur och ordning. 11 2. SAMORDNAD ÅTGÄRD NR 1 : ATT FÖRBÄTTRA FÖRETAGSKLIMATET 2. 1. Att förbättra företagsklimatet för nyetablerade företag 2. 1. 1. Parisforumet om förbättring av företagsklimatet för nyetablerade företag Det arrangemang som inledde de samordnade åtgärderna var forumet om förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag, vilket hölls i Paris den 19–20 juni 1995. Det anordnades av den franska regeringen i samarbete med Kommittén för förbättring och förenkling av affärsklimatet. Vid forumet deltog omkring 300 företrädare för nationella förvaltningar och näringsliv, och forumet stöddes på hög politisk nivå av medlemsstaternas regeringar. I och med att konferensen var så stor lämnades naturligt nog en mängd olika bidrag till diskussionen. Dess allmänna innehåll och de goda lösningar som togs upp gav inspiration till det uppföljningsarbete som i första hand utfördes genom kommitténs försorg. Det är också intressant att notera att det framkom en hel del stöd för uppfattningen att de små och medelstora företagen har särskilda och karakteristiska problem under etableringsfasen och den närmaste tiden därefter, vilka måste angripas direkt. Uppföljningen av forumet bestod av en serie seminarier och möten i kommittén. Det arbetet innebar att man kunde gå djupare in i frågor som hade väckts i Paris. Under dessa diskussioner utkristalliserade sig följande teman: • Utrymmet för avlägsnande av administrativa bördor genom effektivare arbete vid myndigheterna. I många medlemsstater skulle en bättre samordning mellan olika att man undvek problem av typen parallella myndigheter kunna tillståndsförfaranden och upprepade förfrågningar. Att det tar så lång tid för myndigheterna att besvara förfrågningar och ansökningar var också något som kritiserades. innebära • Skatte- och socialförsäkringssystemens följder för de små och medelstora företagen. Med detta avses både den administrativa bördan, då företagen utför sådant administrativt arbete som egentligen är statens, och konsekvenser för kassaflödet – i synnerhet vad gäller mervärdesskatten. • Utrymmet för effektivare utnyttjande av IT. • De starkt avvikande systemen i de olika medlemsstaterna vad gäller villkor som företagen måste uppfylla för att få rätt att etablera en verksamhet inom en varierande grupp av branscher (främst hantverksyrken). Dessa skillnader har anknytning till olikheter i medlemsstaternas utbildningssystem. Många exempel på bra lösningar framkom. Det franska systemet med centra för formella ärenden (centres de formalités d'entreprise) var ett exempel på att det gjorts lättare att starta nya företag tack vare att alla formella ärenden kunde skötas på en och samma plats. Vidare ansågs de framsteg som gjorts i Frankrike när det gäller användning av ett allmängiltigt organisationsnummer för administrativa ändamål vara ett intressant uppslag för andra förvaltningar. 12 På skatteområdet utgjorde de åtgärder som antogs i Storbritannien när det gäller administrationen av mervärdesskatt uppmuntrande exempel på hur man angripit vissa stötestenar. Åtgärderna för att förbättra dialogen och skapa en mer mottaglig kultur bland tjänstemännen på förvaltningarna bidrog till att göra systemet mer lyhört för de små och medelstora företagens behov. Den förhållandevis höga omsättningströskel där det blir enkla obligatoriskt med mervärdesskattedeklarationen system. Avslutningsvis var de danska erfarenheterna av att använda IT för registrering och inlämnande av årsredovisningar uppmuntrande för andra som redan hade påpekat detta som en angelägen fråga. av mervärdesskatt tänkbara samt förebilder relativt andra registrering utgjorde den för Arbetet i den expertkommitté som tillsattes för att grundligare analysera frågorna kulminerade den 22 april 1997 med kommissionens rekommendation om förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag14. I rekommendationen påpekas inledningsvis att bördorna i form av lagstiftning och myndighetskontakter främst beror på medlemsstaternas regleringar och att det i första hand är på medlemsstatsnivå som åtgärder måste vidtas. Vidare behövs samordning, inte bara mellan centrala departement och myndigheter utan även mellan dessa och lokala myndigheter. I Frankrike, Portugal och Storbritannien finns det särskilda avdelningar som lyder direkt under premiärministern och som är till för att sköta denna samordning. Dessa har lyckas genomdriva reformer än de rådgivande kommittéer som man finner på annat håll i EU. Av denna anledning rekommenderas att det inrättas en särskild enhet på lämplig nivå med befogenhet att samordna arbetet med förenklingen. Det rekommenderas även att verka för att tjänstemännen genom lämplig utbildning och information får en mer serviceinriktad inställning gentemot företagen. följaktligen bättre utsikter att Dessutom framhålls behovet av bättre konsekvensbedömningar beträffande nya regler och att vid behov använda sig av bedömningar av effekterna på näringslivet och kostnads- nyttoanalyser, för att åstadkomma en lämplig avvägning mellan reglernas ändamål och just de små och medelstora företagen, medlen. rekommenderas att principen om att utgå från ett småföretagsperspektiv följs. fråga om konsekvenserna för I Mer på detaljnivå påpekas att det finns utrymme för avsevärda förbättringar när det gäller förfarandena när nya företag startas. En utredning citeras, enligt vilken kostnaderna för att etablera ett företag varierar avsevärt mellan olika EU-länder och givetvis även beror på företagets juridiska form. De kan vara så höga som 2000 euro15. För att hantera denna situation föreslås att medlemsstaterna • • • 14 15 inför en allmängiltig blankett för företagsregistrering inrättar centrala kontaktpunkter som tar emot den allmängiltiga blanketten inför ett system som gör att myndigheterna kan identifiera företagen med hjälp av ett allmängiltigt organisationsnummer Kommissionens rekommendation om förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag, EGT L 145, 5. 6. 1997, s. 29. Logotech, formation des PME dans six pays de l'Union europeenne'', Paris, 1995. ''Etude comparative des dispositions legales et administratives necessaires pour la 13 • • • • • ser till att olika myndigheter och offentliga enheter inte inför parallella eller överflödiga blanketter eller kontaktpunkter ger företagen rätt att avvisa en begäran om information om informationen redan finns hos en annan myndighet eller offentlig enhet fastställer tydliga mål förfrågningar och tillståndsansökningar i fråga om tidsgränser för handläggning av företagens i förekommande fall inför ett system som innebär att en ansökan är att betrakta som godkänd om myndigheten inte har svarat inom en fastställd tid använder IT och databaser i största möjliga mån i samband med vidaresändning och verifiering av lämnade uppgifter och i samband med informationsutbyte mellan myndigheter. Frågan om tillståndsgivning togs även upp i en bilaga till rekommendationen, där det ställdes upp sju grundprinciper för snabba insatser. Det föreslogs åtgärder för att lindra de skatte-, social- och arbetsrätts-, miljö- samt statistikrelaterade bördorna under företagens första år. Förslagen rörde bl. a. förmånligare skattemässig behandling av nyetablerade företag och av dem som investerar i dessa (särskilt s. k. företagsänglar), minskade sociala avgifter, redovisningskrav, skyldighet att lämna statistikuppgifter samt skyldigheter i samband med mervärdesskattesystemet. Dessutom nämndes bättre samordning mellan skatte- och socialförsäkringssystemen. 2. 1. 2. Medlemsstaternas insatser i fråga om klimatet för nyetablerade företag Medlemsstaterna har rapporterat att många av de frågor som angavs i rekommendationen har gått starkt framåt. Som exempel kan nämnas att i Frankrike ledde en nationell debatt till att omfattande reformer tillkännagavs den 3 december 199716 med grovt räknat 37 åtgärder för smidigare administration. Många av dessa reforminslag ligger helt i linje med kommissionens rekommendation. Här ingår att påskynda registreringsprocessen (se ruta 1), förenkla blanketter och begränsa antalet uppgifter som måste lämnas, förbättra samordningen mellan olika myndigheter samt underlätta insändande av officiella handlingar den elektroniska vägen. Situationen är likartad i Storbritannien (se ruta 2). 16 ''Premières mesures de simplification administrative pour les PME'', presenterades för ministerrådet av den franske statssekreteraren den 3 december 1997. 14 Samordnad åtgärd nr 1 Ruta 1 Förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag i Frankrike I Frankrike har det skett en radikal förenkling när det gäller förfarandena för att etablera nya företag. Centres de formalités d’entreprises har inrättats och dessa skall fungera som samlingscentraler för dem som vill etablera företag. Även förfarandena har genomgått registreringsblankett organisationsnummer. som endast upptar en dramatisk förbättring. Det en sida. Dessutom finns det nu ett finns nu en allmängiltig allmängiltigt Elektroniska system gör processen allt mer lätthanterlig och de formella uppgifterna kan nu klaras inom loppet av en dag. Information om hur förenklingsprogrammet fortskrider finns på Internet. 17 De danska myndigheterna har gått ännu längre i användningen av Internet. Det går nu att på en och samma hemsida18 finna samtliga blanketter som behövs för redovisning till de danska myndigheterna. Många av dessa formulär är interaktiva och kan användas för att direkt lämna uppgifter till myndigheterna. Även betalningar kan skötas online. För detta ändamål har en gemensam elektronisk träffpunkt skapats. I Finland pågår likartade pilotprojekt. är den direkta påverkan att man samordnade företagsregister, tydligare. En åtgärdens I Österrike informationskampanj inleddes efter forumet och då upplystes näringslivsorganisationer och offentliga förvaltningar om de frågor som hade behandlats och denna information lades även ut på Internet. Bland mycket som hänt kan nämnas att man skapat ett centralt elektroniskt en informationssluss och att mindre företag (< 20 anställda) har befriats från diverse statistik- och redovisningsskyldigheter. till nationella diskussioner, vilka i sin tur utmynnade i en rad olika åtgärder, däribland ett projekt för införande av en allmängiltig blankett för företagsregistrering samt en central kontaktpunkt för registrering. En "förenklingsenhet" gör konsekvensbedömningar av lagförslag och verkar för mindre omfattande, rättvisare och mer lättbegriplig lagstiftning. Man utför också en årlig undersökning av små och medelstora företag som har regelbundna kontakter med de viktigare myndigheterna för att förbättra kontakterna mellan förvaltningen och näringslivet. I Sverige ledde diskussionerna vid Parisforumet systemet med planerar införa att Spanien har rapporterat om en mycket aktiv process, där man systematiskt tar hjälp av näringslivsorganisationerna. Parisforumet bidrog till att man på spansk regeringsnivå inriktade sig på myndigheternas sätt att förhålla sig till de små och medelstora företagen, särskilt med tanke på de betungande administrativa procedurerna. Nu finns en handlingsplan för att öka de små och medelstora företagens konkurrenskraft genom 17 18 www. pme-commerce-artisanat. gouv. fr/chantiers/simp/index. htm www. indberetning. dk 15 flexibilitet och regelförenkling19, och när de enhetliga kontaktpunkterna för företag20 tas i drift kommer företagarnas problem att etablera företag att minska betydligt. Ett enkelt bolag kan skapas på en dag, och för större företag har antalet förfaranden minskats från 17 till 15 och den tid som krävs för att etableras har minskats från 81 till 25 dagar. Samordnad åtgärd nr 1 Ruta 2 Uppföljningen i Storbritannien av rekommendationen om förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag I juni 1998 genomförde den brittiska statsrådsberedningens "Better Regulation Unit" (numera under benämningen "Regulatory Impact Unit") en systematisk genomgång av Storbritanniens åtgärder som svar på kommissionens rekommendation om förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade av rådande praxis och företag. Varje statsförvaltningens olika arbetsprogram. Slutsatsen av granskningen var att Storbritannien var på god väg att rekommendationer. övervägdes mot bakgrund enskild rekommendation följa nästan samtliga Sedan dess har översynsarbetet framskridit ytterligare. I april 1999 skapades t. ex. en organisation som skall ta hand om både skatter och sociala avgifter. Tack vare detta blir det dels lättare att handlägga löntagarnas skatter och sociala avgifter, dels möjligt att erbjuda enhetlig vägledning. För öppenhetens skull, och för att uppmuntra till feedback, finns information om enhetens arbete på en hemsida21. I Belgien har man inrättat ett kontor för administrativ förenkling direkt under premiärministern. 22 Detta kontor har inte bara det övergripande ansvaret för administrativ förenkling och upprättande av ett system för att bedöma lagars och reglers konsekvenser för de små och medelstora företagen. Det har också till uppgift att införa ett elektroniskt system för att ombesörja förfaranden. 19 20 21 22 Plan de Agilizacion y Simplificacion Normativa para la Competitividad de la PYME. Ventanillas Unicas Empresariales. www. open. gov. uk/co/bru/bruhome. htm Arrêté royal du 23 décembre 1998 relatif à L’Agence pour la simplification administrative (MB 8. 1. 99). 16 Samordnad åtgärd nr 1 Ruta 3 Förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag i Portugal I Portugal har man lyckats skapa "CFE-nätverket" (Centro de Formalidades das Empresas) genom en avsevärd arbetsinsats för att samordna ett antal olika offentliga myndigheter och förvaltningar. CFE- nätverket, som inrättades 1997, är en central instans för alla formella ärenden i samband med att nya företag etableras och kan nås via 5 regionala kontor (ytterligare 2 planeras). I och med att man nu inte längre behöver uppsöka sex olika ställen, har registreringstiden nedbringats från 4–6 månader till 2–3 veckor. Andra administrativa procedurer har förenklats och antalet officiella blanketter minskats. Det finns bara två identifikationsnummer. Ny informationsteknik används för att påskynda förfaranden och en ny serviceinriktad kultur har införts. CFE-nätverket har blivit stor framgångsrikt och snabbt ökat antalet handlagda ärenden. Det har visserligen anpassats till de lokala förhållandena, men man medger villigt att man hämtat inspiration från de franska centres de formalités d'entreprise. 2. 2. BEST-rapporten från samtliga medlemsstater och tillsattes Rapporten23 från Arbetsgruppen för enklare företagsvillkor är en annan viktig extern källa till förändring i lagstiftning och administrativa föreskrifter som påverkar företag. Denna arbetsgrupp bestod av experter av kommissionen efter en uppmaning från Europeiska rådet vid dess möte i Amsterdam. BEST-gruppen gick igenom situationen för företag överallt i Europeiska unionen och utfärdade 19 huvudrekommendationer, som understöddes av omkring 160 mer detaljerade rekommendationer. Rapporten omfattade dels klimatet fråga om regler och myndighetskontakter, dels stödåtgärder för små och medelstora företag. I rapporten framhölls den påfallande graden av samförstånd överallt i Europa beträffande vad som måste göras för att förbättra de små och medelstora företagens situation. Många av punkterna i rapporten sammanföll också med dem som påpekats i de samordnade åtgärderna. i BEST-gruppens arbete och uppföljningen av detta har redovisats på annat håll. 24 I detta sammanhang måste följande konstateranden göras: BEST-rapporten fick ett positivt mottagande först av Europeiska rådet under Cardiff-mötet och sedan av övriga inblandade parter i näringspolitiken. Därför bidrog den till att höja uppmärksamheten kring de frågor som de samordnade åtgärderna var avsedda att behandla. BEST-rapporten följdes upp av en handlingsplan25, som antogs av rådet den 29 april 1999. Där aviseras att arbetet med samordnade åtgärder kan komma att bli nära knutet till det bredare program med åtgärder som medlemsstaterna och kommissionen skall vidta. Omfattningen och kvaliteten på BEST-gruppens arbete har, åtminstone för närvarande, gjort det överflödigt att anordna 23 24 25 Europeiska gemenskaperna (1998), "Rapport från arbetsgruppen för enklare företagsvillkor", Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg,. ISBN 92-828-3418-2. "Att främja företagaranda och konkurrenskraft", meddelande från kommissionen, KOM(1998) 550 slutlig, 30. 9. 1998. "Handlingsplan för att främja företagaranda och konkurrenskraft", slutsatser antagna av rådet (industri) den 29 april 1999. 17 ett forum om tillväxtföretagens klimat vad gäller regler och myndighetskontakter. Däremot har rådet i sina slutsatser angivit att man vill se återkommande rapporter om hur handlingsplanen genomförs och dessa kommer att utgöra en viktig källa till information om utvecklingen på detta område. 2. 3. Överlåtelse av företag 2. 3. 1. Lille-forumet om företagsöverlåtelser Vid forumet i Lille i februari 1997 behandlades både regler och administrativt arbete i samband med att företag överlåts från en generation till en annan. Vidare diskuterades vissa stödåtgärder för att hjälpa företagsägare som befinner sig i denna situation. Kommissionen hade redan dessförinnan ägnat detta problem visst arbete och påtalat att uppskattningsvis 1,5 miljoner arbetstillfällen kan gå förlorade överallt i EU p. g. a. problemen med att föra över ägandet av företag t. ex. i samband med att den ursprunglige ägaren drar sig tillbaka. Detta arbete utmynnade 1994 i en rekommendation från kommissionen. 26 Europeiska observationsorganet för små och medelstora företag hade i sin rapport från 199627 givit ytterligare inblick i de ekonomiska konsekvenserna av överlåtelseproblemet. I Lille fortsatte behandlingen av dessa frågor och sammanställningen av information om framsteg i medlemsstaterna ledde fram till ett meddelande28 från kommissionen där följande områden poängterades: - - - Juridiska spörsmål som rör företagsöverlåtelser. Hit hör lämpliga juridiska former och förfaranden (omvandling av enkla bolag och handelsbolag till aktiebolag och omvänt, ett förenklat publikt aktiebolag), att fastställa företagens kontinuitet som rättslig princip och att införa förenklad redovisning. Skattefrågor som rör företagsöverlåtelser. Detta handlar bl. a. om minskad påverkan av arvs- och gåvoskatter, dubbelbeskattning och skatt på omvandling av företag och överlåtelse på tredje man eller anställda. för t. ex. bättre service från Stödåtgärder finansinstitut och organisationer som främjar företagande, framför allt i form av bättre information och rådgivning, samt vid behov utbildning. företagsöverlåtelser. Här ingår 2. 3. 2. Medlemsstaternas insatser i fråga om företagsöverlåtelser Kommissionen har konstaterat att det gjorts avsevärda framsteg på denna punkt sedan forumet anordnades. Det är ett område där systemen har skilt sig åt avsevärt medlemsstaterna emellan och genom att studera utvecklingen på annat håll har många lärdomar kunnat dras. 26 27 28 Kommissionens rekommendation om överlåtelse av små och medelstora företag av den 7 december 1994, EGT L 385, 31. 12. 1994, s. 14. Europeiska observationsorganet för små och medelstora företag, fjärde årsrapporten (1996), avsnitt 6, European Network for SME Research, Zoetermeer, Nederländerna. Kommissionens meddelande om överlåtelse av små och medelstora företag, EGT C 93, 28. 3. 1998, s. 2. 18 Det svenska Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK) spelade en aktiv roll under Lille-forumet och var även synnerligen aktivt när man organiserade en uppföljning och startade en bred nationell debatt bland experter och näringslivsorganisationer. I juli 1998 gav NUTEK ut en bok med titeln Ägarskiften i företag29 med information om situationen i Sverige, råd om hur man bör göra för att lyckas med att överlåta ett företag samt exempel på framgångar. NUTEK lade även fram förslag om ändrad lagstiftning. Den svenska regeringen håller nu på att ta ställning till dessa förslag. I Österrike väckte denna fråga särskilt stort intresse i regeringen, vilket ledde till en analys av situationen på nationell nivå i samarbete med näringslivsorganisationer. Nyligen lades en rapport30 fram och det förväntas att många företag kommer att få avsevärda lättnader när det gäller arvs- och gåvoskatterna och att det kommer att avsättas mer tid för att tillgodose andra behov. Under tiden har handelskamrarna konstruerat ett enkelt system på Internet för att sammanföra företagare som är i färd med att pensionera sig och presumtiva entreprenörer. Ett liknande system finns i Danmark, där man har en databas över potentiella köpare och säljare av regionala informationscentra som ett led i en kampanj om företagsöverlåtelser. av företag. Denna används Samordnad åtgärd nr 1, 2 och 3 Ruta 4 Arbetet för att underlätta företagsöverlåtelser i Spanien I Spanien är denna fråga synnerligen viktig med tanke på att det finns så många familjeföretag i den spanska samhällsekonomin. Det har vidtagits direkta åtgärder på beskattningsområdet – kraftiga arvs- och gåvoskattesänkningar – för att göra överlåtelser lättare. Skattebeloppen har minskats med 95 % när det gäller enmansföretag och aktier i företag som ärvs av make eller efterkommande. En reformering av de regler som styr ändrat ägande av företag samt en ny lag om riskkapitalfonder31 har indirekt gjort det lättare för affärsrörelser att leva vidare. 2. 4. Helhetsbedömning av resultaten av samordnad åtgärd nr 1 Att döma av rapporterna från medlemsstaterna har det alldeles uppenbart skett en del viktigt när det gäller de frågor som togs upp vid den första samordnade åtgärdens forum. Det ligger i de samordnade åtgärdernas natur att de hämtar inspiration från utvecklingen på de ställen där arbetet utförs dagligen. Vad som är viktigt är att, oavsett vilka länder som har påbörjat reformer av lagstiftningen, det nu finns starka belägg för att flertalet medlemsstater rör sig i samma riktning och att det håller på att växa fram ett samförstånd överallt lämpligt regelverk för företagen. Den samordnade åtgärden har haft betydelse både för framväxandet av denna konsensus och för koordineringen av vissa av de utmärkande dragen. Dessutom har dessa framsteg kunnat dokumenteras tack vare den samordnade åtgärden. i Europa vad gäller grunden för ett 29 30 31 S-E Johansson och M. Falk, "Ägarskiften i företag", NUTEK och Ekerlinds Förlag, Stockholm, (ISBN 91-88595-18-8). Institut für Gewerbe- und Handwerksforschung, "Enquete über Unternehmensnachfolge bei KMU", Wien 1999. Ley 1/1999 reguladora de las Entidades de Capital-Riesgo y de sus Sociedades Gestoras. 19 Detta betyder dock inte att inga ytterligare förändringar behövs. Att utvecklingen går åt rätt håll innebär inte att vi redan har nått ända fram. Det är heller inte säkert att processen med samordnade åtgärder leder till ett helt homogent företagsklimat över hela EU. I vilket fall som helst är förändringarna sporrande och det fortsatta arbetet med samordnade åtgärder har nu en stabil grund att bygga vidare på. Detta arbete kommer i hög grad att ske inom ramen för BEST-handlingsplanen. 20 3. SAMORDNAD ÅTGÄRD NR 2: ATT STIMULERA STÖD ÅT FÖRETAGANDE 3. 1. Stimulanspaket för nyetablerade företag 3. 1. 1. Madrid-forumet om stödåtgärder för nyetablerade företag Den 16–17 november 1995, då Madrid-forumet anordnades, inleddes den samordnade företag i etableringsfasen. Detta gemensamma åtgärd som handlar om stöd åt lockade en arrangemang mellan kommissionen och det spanska ordförandeskapet månghövdad deltagarskara, inklusive ett brett spektrum av politiska förgrundsfigurer, näringslivsorganisationer och personer verksamma inom företagsservice. Syftet var att öka effektiviteten hos och förbättra samordningen av de insatser som görs för att bistå de små och medelstora företagen under deras etableringsfas och i början av deras utveckling. I kommissionens inledningsanförande poängterades att dessa insatser kan få en mycket påtaglig inverkan på nya företags chanser att överleva. I därpå följande inlägg underströks detta och följaktligen blev forumets första huvudslutsats att deltagarna var överens om att det var viktigt att fortsätta att tillhandahålla nyetablerade företag service. Till stöd för överläggningarna under forumet låg en rapport som hade utarbetats för detta tillfälle på grundval av synpunkter från medlemsstaterna. I denna rapport, med titeln The European Directory of Measures in Favour of Business Start-ups and Assistance for New Enterprises, redovisades stödåtgärder i var och en av medlemsstaterna. Utan att vara avsedd som helt uttömmande, utgjorde denna redovisning ett första steg i försöken att upprätta en tillförlitlig informationsbas för att jämföra de stödåtgärder som görs i olika länder. Ett antal teman utkristalliserades under Madrid-forumet, bl. a. följande: - - - - - - - - Behovet av fortsatta insatser för att förbättra klimatet för små och medelstora företag. Betydelsen av kulturella och utbildningsrelaterade faktorer för att stimulera entreprenörsandan. Behovet av enklare stödprogram mot bakgrund av det stora antalet komplexa stödformer som finns att tillgå. Vikten av att skräddarsy stödformerna efter företagens olika utvecklingsstadier. Behovet av balans mellan privat och offentlig service på detta område. Behovet av att servicekontor. Informationsteknikens potential, men även att personlig service fortfarande har sin givna plats. Utrymmet för förbättring av de metoder som används vid utvärdering av insatser för att främja nya företag. främja samarbete i nätverk, både mellan företag och mellan Som synes spänner Madrid-forumets slutsatser över ett vitt område. I de tre arbetsgrupperna utfärdades mer specifika rekommendationer, men i efterhand kan det konstateras att Madrid-forumets främsta bidrag var att det angav färdriktningen för det kommande arbetet. Särskilt diskussionerna i de arbetsgrupper som behandlade utbildning och information, finansiering och stödsystemens uppbyggnad ledde till ett uppföljande seminarieprogram, som inriktades på dessa frågor. Ett antal av de rekommendationer som utfärdades kom att påverka de stödsystem som kommissionen har inrättat. Som exempel 21 kan nämnas det Internet-projekt som kommissionen startade efter en anbudsinfordran. Där ingår planer på ett elektroniskt, diskussionsgruppsbaserat nätverkssamarbete mellan organisationer som tillhandahåller företagsservice. Detta är tänkt som ett led i ambitionen att skapa ett ständigt pågående elektroniskt forum för bästa lösningar, vilket var en rekommendation från en av arbetsgrupperna i Madrid. 3. 1. 2. Uppföljningsseminarierna om stödåtgärder för nyetablerade företag Uppföljningen diskuterades med medlemsstaterna i styrgruppen för de samordnade åtgärderna och detta ledde till att man fastställde ett program som var inriktat på att få fram exempel på goda lösningar inom de områden som avhandlades i Madrid. Det beslutades att bästa metoden för detta var att anordna små seminarier om vissa särskilda frågor. Seminarierna, med en av medlemsstaterna som värd, skulle ha relativt få deltagare, för att aktiva åsiktsutbyten skulle kunna äga rum, och dessutom skulle en stor andel utgöras av experter som är verksamma inom området. Under 1998 anordnades tre mycket givande seminarier. Det första handlade om utbildning för nyetablerade företag och hölls i Stockholm i maj. Det var ett gemensamt arrangemang med de svenska myndigheterna. I juni anordnades sedan nästa seminarium i Madrid i samverkan med de spanska myndigheterna, och där tog man upp frågor som rör finansiering av nyetablerade företag. Det senaste organiserades i Helsingfors tillsammans med de finska myndigheterna i november 1998. Det ägnades åt stöd åt nyskapande företag i form av företagskuvöser. På varje seminarium var deltagarna inte bara överens om de nödvändigaste inslagen i ett program för effektivt stöd åt nyetablerade företag, i flertalet fall gick det även att peka på särskilda erfarenheter som kunde tjäna som konkreta förebilder. Dessa exempel har först redovisats i rapporterna från respektive seminarium, vilka har skickats ut i medlemsstaterna. Dessutom har ca 20 specifika fall valts ut för en mycket bredare kampanj. Dessa fall rör följande teman med motsvarande exempel ur verkligheten: 3. 1. 2. 1. Utbildning och information Tema Föredömligt exempel Behovet entreprenörskultur av att skapa en Den danska handlingsplanen för att främja en entreprenörskultur Främjande av entreprenörskultur genom utbildning av lärare Främjande av företagande i högre utbildning "Trading Places"-projektet som drivs av Centre for Enterprise i Leicester i Storbritannien "TOP"-programmet universitetet Nederländerna i Twente vid i Behovet av ett systematiskt, Ett informationspaket som bygger 22 och praktiskt lättillgängligt informationspaket för nyetablerade företag det franska på programmet "Entreprendre en France" och som har utarbetats av en grupp service- organisationer i Poitou-Charentes Möjligheterna att komma åt denna information på ett smidigt sätt med hjälp av IT Den CD-rom som skapats och vida kretsar av distribuerats nätverket Ung Företagsamhet i Sverige i särskilda Värdet av specifika hjälpinsatser av för t. ex. nyetablerade kvinnliga företagare kategorier företag, som utbildning Den GDO- organisationen i Portugal anordnar för kvinnor, så att de skall kunna lägga fram sina affärsplaner på ett övertygande sätt för banker o. dyl. 3. 1. 2. 2. Finansiering för nyetablerade företag Tema Föredömligt exempel nationell Fördelarna med en vars finansieringsförmedling, se till att huvuduppgift är att nyetablerade får tillräckliga möjligheter att klara finansieringen företag Att se till att presumtiva företagare förmåga att presentera sig har själva och sina planer på ett övertygande sätt för banker och andra finansieringsaktörer Möjligheten att få banker att visa gentemot större nyetablerade genom relationshantering (s. k. relationship management) andra och kundvänliga arbetssätt välvilja företag roll som dess Den Deutsche Ausgleichsbank i Tyskland spelar, spektrum av med och finansierings- rådgivningstjänster för nyetablerade företag breda Etableringsservicen hos belgiska Générale de Banque Den relationshantering som Bank of Ireland har infört Att erbjuda nyetablerade företag lämplig finansiering, till att börja med i form av mikrolån Möjligheten att etablera nätverk som på ett bättre sätt kan tillvarata företagsänglarnas potential De mikrolån som Finnvera Abp erbjuder i Finland National Business Angels Network i Storbritannien Fortsatt av aktiemarknader som passar små utveckling Neuer Markt i Tyskland 23 och medelstora företag, inte minst kanalisera som ett riskkapitalinvesteringar sätt att 3. 1. 2. 3. Företagskuvöser Tema Föredömligt exempel Behovet av rätt kombination av tjänster i företagskuvöser Främjande av kvalitetsarbete Att tekniköverföring åstadkomma effektiv Infrastrukturen, affärsplaneringen och finansieringspaketet vid IZET Innovationszentrum Itzehoe och dess regionala partner i Schleswig- Holstein i Tyskland Teknikparken Bordeaux Productics franska av genomförande AFNOR-standarden för företagskuvöser den Kopplingarna mellan universitet, handel och industri vid St John's Innovation Centre i Cambridge i Storbritannien Möjligheten företagskuvöser i nya branscher att etablera Travel Företagskuvösen Parks nätverk i Finland, som ger stöd åt nyetablerade i turistbranschen företag Värdet av arbete i nätverk för företagskuvöser och deras klienter Vikten av balans i finansieringen av företagskuvöser Helsingforsregionens företagskuvöser, Nylands näringscentral arbetskrafts- samordnade 17 av och International Centre Communication teknikparken Sophia Antipolis Frankrike förlitar privata och offentliga anslag de i i sig på både Avancée virtuella Den potential företagskuvösens Den virtuella teknikpark som drivs via Lavanttaler Innovationszentrum i den österrikiska delstaten Kärnten 24 Ömsesidigt stöd på nationell nivå Införandet av system för samarbete genom Spanish mellan Association and Business Innovation Centres (ANCES) företag of 3. 1. 3. Strategi för spridning I bilaga 2 ges utförligare uppgifter om dessa konkreta exempel i form av kortfattade beskrivningar. Denna bilaga utgör även textmaterialet till en skrift som riktar sig till personer som arbetar med företagsservice. Där anges källor för mer omfattande information om respektive exempel, men dessutom skall skriften ligga till grund för en mycket bredare kampanj, där tanken är att man skall ta till vara de möjligheter som den moderna informationstekniken erbjuder. Det första målet blir att använda en hemsida på Internet både för att möjliggöra en bred förmedling av de exempel som framhölls vid seminarierna och för att tillhandahålla länkar till ytterligare information. Varje exempel som redovisas kommer således att beskrivas kortfattat och så kommer det att finnas länkar till respektive avsnitt i seminarierapporten med en utförligare, ursprunglig beskrivning av projektet. Det kommer också att finnas andra länkar, bl. a. till den ansvariga organisationen (om den har någon hemsida). I ruta 5 tas ett av exemplen upp. Det redovisades ursprungligen vid Stockholmsseminariet om utbildning och information för nyetablerade företag. På lång sikt är målet att bilda en Internet-klubb, där medlemmarna först skall bestå av dem som deltog i fora för de olika samordnade åtgärderna och senare även av andra organisationer som arbetar med företagsservice. Meningen är att denna grupp skall driva ett slags fortlöpande elektroniskt forum. Denna process kommer att börja med en rad diskussionsgrupper för deltagarna i etableringsseminarierna. De kommer att ombes diskutera de exempel på goda lösningar som har nämnts, föra fram andra exempel på vad som kanske är ännu bättre lösningar och ta upp besläktade frågor som handlar om kvalitet och helhetssyn på stödåtgärder. Eftersom detta system till en början kommer att vara upplagt som ett pilotprojekt, kommer aktiv medverkan i diskussionerna att inskränkas till en förhållandevis liten grupp, men detta borde i gengäld leda till att diskussionerna förs av kunniga personer och inte flyter ut. Alla som besöker hemsidan kommer dock att kunna läsa inläggen. I skriften med exempel på goda lösningar kommer hemsidan för de samordnade åtgärderna att framhållas och det kommer även att påpekas att det finns möjlighet att via denna hemsida följa diskussionen om de ursprungligen framförda goda lösningarna. 25 Samordnad åtgärd nr 2 Ruta 5 Följande är ett exempel på en god lösning i fråga om den samordnade åtgärd som handlar om att stimulera stöd åt företagande: Systematisk och praktisk utbildning i Frankrike Tema: Nyetablerade utbildningspaket. företag Föredömligt exempel: behöver ett systematiskt, praktiskt och lättillgängligt i Frankrike tillsammans Poitou-Charentes Utbildningspaketet “Training for Business Start-up, Anytime, Anywhere”, är ett program för distansstudier, vilket har utarbetats som ett led i det arbete som utförs av det nationella nätverket Entreprendre en France. Det tillhandahålls av de sex företagarföreningarna i franska området distansutbildningscentrum CNED (Centre National pour l’Education à Distance), det franska kontoret för skapande av nya företag (Agence Pour la Création d’Entreprises) samt CEPAC Centre Atlantique. I olika kursmoduler får företagare hjälp med att analysera den egna förmågan, projektets genomförbarhet och de nödvändiga stegen för det inledande arbetet med att bygga upp företaget. De får utarbeta en mapp om affärsprojektet – inklusive en affärsplan – och de får nära stöd från rådgivare vid de företagarföreningar och branschorganisationer France. Utbildningsmaterialet är upprättat och säljs av CNED. Man kan få det antingen i pappersform eller i elektronisk form. 32 Entreprendre som ingår nätverket med det en i För ytterligare information – se bilaga 2. 3. 1. 4. Metoden med föredömliga exempel Bakom denna strategi för spridning ligger en speciell idé om processen för att få fram de bästa exemplen. Denna process måste nog i huvudsak bygga på upprepning. I det första skedet har man tagit reda på fall som för experter på området förefaller vara av visst intresse och värda att undersökas av andra yrkesmän. Men ingen kan ju på detta stadium hävda att dessa fall utgör de bästa möjliga lösningarna. Bästa lösningar kan endast fastställas genom en mycket bredare diskussion, kritiska jämförelser med andra lösningar och striktare och objektivare utvärderingar. Av denna anledning inrättade styrgruppen en arbetsgrupp för metodfrågor som ett led i uppföljningsprogrammet. Denna har börjat analysera kriterier fastställa bästa lösningar samt möjligheten att använda benchmarking och liknande metoder när man skall fastställa bästa lösningar beträffande olika former av företagsservice. I akt och mening att anlita konsulter som skall arbeta med benchmarking publicerades i april 1999 en uppmaning till intresseanmälan. Tanken är att arbetsgruppen skall stå i centrum för utarbetandet av en mer systematisk analys av bästa lösningar, och att denna analys skall bygga vidare på lärdomarna från den första fasen. för att 32 www. cned. fr 26 3. 1. 5. Medlemsstaternas arbete i fråga om stödåtgärder för nyetablerade företag För att dra uppmärksamheten till de föredömliga exempel som redan har fastställts fordras även att de nationella myndigheterna bidrar. Denna hjälp har gestaltat sig på olika sätt. Flera förslag som lades fram vid Madrid-forumet och de följande seminarierna har prövats i praktiken. Som exempel kan nämnas att i enkäten om uppföljning av forumet, som sändes ut 1997, uppgav en del medlemsstater att de hade gjort särskilda insatser. I Finland analyserades det material som presenterades i Madrid och sedan valde handels- och industriministeriet ut de tio för Finlands del intressantaste åtgärderna och samrådde med olika kontor företagsservice. Tre åtgärder uppfattades som lämpliga att genomföra. En av dessa är en tjänst som tillhandahålls av de regionala arbetskrafts- och näringscentralerna och som bygger på den svenska telefonrådgivningen för nyetablerade företag (Startlinjen33). för I Grekland kom diskussionerna efter Madrid-forumet att påverka utformningen av industriprogrammet inom ramen för stödet från gemenskapen. Detta särskilt genom att man omorganiserade servicen till nyetablerade företag bl. a. vad gäller affärsplanering och tekniskt stöd. Dessutom vidtog man åtgärder för att inrätta företagskuvösenheter i olika delar av landet samt stöd till etablerade yrkesmän och yrkeskvinnor som vill etablera ett nytt företag. Det material som redovisades under forumet och seminarierna har också fått fungera som rapporterat om systematisk bränsle i nationella debatter. Flera medlemsstater har vidarebefordring av pågående arbete till de större näringslivsorganisationerna. I Nederländerna behandlades de arbetssätt som pekades ut under forumet och seminarierna i ett diskussionsunderlag kallat Klaar voor de Start (klart för start). Underlaget gick på remiss till över 400 organisationer och diskuterades sedan vid fem expertmöten. Slutsatserna från detta samråd håller nu på att arbetas in i ett betänkande som inom kort skall underställas parlamentet. Det material som skapats ställs i allt högre grad till berörda organisationers förfogande via Internet. Så är fallet i t. ex. Österrike, där detta är praxis sedan flera år tillbaka. satte 1998 igång ett tecken på en allmän samstämmighet inför liknande problem. Det Återigen finns det nederländska ekonomidepartementet för samverkansprojekt nyetablerade företag i informations- och kommunikationstekniksektorn. Man erbjuder ett fullständigt paket med utrustning, ledningsstöd, finansiering och samarbete i nätverk – precis som Helsingforsseminariet å sin sida rekommenderade senare under året. På liknande "Gründerservice" (nyföretagarservice) främjat nyföretagande och utvecklat användning av modern IT i arbetet att ge information och råd. I Portugal utgör SINPME-nätverket i de 14 IAPMEI34 en gemensam kontaktpunkt för upplysningar om regionalkontoren till nationella stödåtgärder för företag. Till sin hjälp har det ett integrerat system för tillträde till databaser och Internet samt välutbildad informationspersonal. Inom finansiering har ekonomidepartementets österrikiska sätt har det 33 34 sedan dess utvecklat Startlinjen har www. nutek. se/startlinjen Instituto de Apoio as Pequenas e Médias Empresas e ao Investimento (Institutet för stöd till små och medelstora företag och för investeringar). sina tjänster ytterligare, och finns nu på Internet: 27 den idé om nätverk av företagsänglar som utvecklats i Storbritannien anammats i Nederländerna, Tyskland och Österrike, och nätverket samordnas nu på europeisk nivå. Även näringslivs- och stödorganisationer har bidragit, inte bara vid föredragen och diskussionerna på fora och seminarier, utan även i arbetet att sprida information om slutsatserna. De tyska sparbankerna har t. ex. anordnat en konferens om frågor som ursprungligen togs upp vid Madrid-forumet, och EURADA (den europeiska sammanslutningen av utvecklingsorganisationer) har regelbundet publicerat rapporter i sitt nyhetsbrev om samordnade åtgärder. Det arbete som lagts ned på stödåtgärder för företag i etableringsfasen har utmynnat i en samling specifika, föredömliga exempel, vilka har börjat påverka utformningen av dessa insatser på olika håll i Europa. Under tiden har arbetet övergått i en analys av servicen åt tillväxtföretag. 3. 2. Stödåtgärder för företag under expansion 3. 2. 1. Baden-forumet om stödåtgärder för små och medelstora företag under expansion Forumet med namnet "Små och medelstora företag i expansionsfasen – nyckelfaktorer för att stärka konkurrenskraften" innebar inledningen till ett nytt stadium av den samordnade åtgärden nr 2. Det ägde rum i Baden, nära Wien, i september 1998, under det österrikiska ordförandeskapet. Även detta forum behandlade tre huvudområden för stödåtgärder, nämligen utbildning, finansiering och främjande av samarbete. Ett antal uppdrag upphandlades före forumet, och för att diskussionen skulle avgränsas redovisades resultaten av dessa uppdrag för arbetsgrupperna. I de inledande slutsatserna35 utkristalliserade sig bl. a. följande punkter: 3. 2. 1. 1. Utbildning - - - - - - - - 35 En god inledande utbildning hjälper företag både att överleva och att expandera effektivt. Utbildning för expansion bör påbörjas så snart företaget har bildats. Utbildningen av tillväxtföretag måste styras bort från ett system baserat på sporadiska seminarier. Nyckeln till framgång är ett synsätt som bygger på livslångt lärande. Utvecklingen av entreprenörskompetensen måste gå hand i hand med företagets utveckling under hela livscykeln. Utbildningen bör anpassas till de varierande behov som olika typer av företag har. I utbildningsplanen bör det ingå förberedande utbildning inför överlåtelsen av företaget. Det är ytterst viktigt att upplysa om möjligheterna till utbildning och stöd. Det finns utrymme för stora förbättringar i utbildningen. Detta kan uppnås genom att man tänker i nya banor, inför självstudier i nätverk, utökar samarbetet mellan "SMEs in the Growth Phase – Key Factors in Improving Competitiveness", möteshandlingar, österrikiska förbundsekonomiministeriet, Wien 1999. 28 med utbildningsföretag olika "kompetenscentra" och erbjuder mer skräddarsydda utbildningar. Det är nödvändigt att utbildningarna utvärderas kritiskt, så att deras kvalitet kan förbättras. specialkompetens, regionala inrättar - Vad gäller själva innehållet i utbildningen framfördes förslag rörande centrala processer t. ex. bedömning av behov och formulering av i arbetet med att företagets mål. Andra förslag handlade om att träna viktiga färdigheter, såsom förmågan att kunna presentera affärsplaner på ett övertygande sätt. leda ett företag, 3. 2. 1. 2. Finansiering - - - - - ihärdig motvilja mot De olika finansieringsmöjligheterna behöver anpassas efter de varierande behov som olika typer av företag har. Sådana problem som minskar möjligheterna att få fram kapital bör inte bara angripas från tillgångssidan utan även genom åtgärder som är inriktade på samt ledarförmåga, kommunikationsproblem. Det går att få fram medel- till högriskprojekt om man bara använder rätt metoder för riskbedömningen. Finansiering högteknologiska områden. Det samband med att finansiering erbjuds och utnyttjas. finns informationsverktyg som kan öka insyn och kontrollmöjligheter i finansiering genom aktiekapital nyskapande verksamhet inskränkas bör dock inte till av 3. 2. 1. 3. Samarbete över nationsgränserna - - - - - När det gäller att stödja samarbete mellan olika företag måste stor flexibilitet iakttas. Företagen kan ha helt skilda erfarenheter och samarbetet kan ske i olika former, vilket måste beaktas. finns fortfarande hinder i vägen för samarbete. Dessa hinder behöver Det undersökas och regelsystemen behöver reformeras, t. ex. så att det blir lättare för anställda som deltar i samarbete att arbeta på andra sidan gränserna. Konsekventare uppföljning kan vara mycket produktivt. Företag kan erbjudas effektiv hjälp med att utveckla kontakter i grannlandet. Det behövs bättre marknadsföring av de kanaler och hjälpmedel som finns samt en mer systematisk utvärdering av deras starka och svaga sidor. Ett återkommande tema under forumet var nödvändigheten av att skilja mellan olika företagstypers varierande behov. Under avslutningen av forumet diskuterades den flexibilitet som erfordras för att tillgodose dessa behov. Återigen framträdde fördelarna med den metod som valts i arbetet med samordnade åtgärder. Det konstaterades att denna metod uppfyllde kravet på flexibilitet, genom att den uppmuntrar till förbättringar istället för att tvinga fram dem. 3. 2. 2. Uppföljning gällande stödåtgärder för företag i expansionsfasen Samtliga ovan nämnda punkter är fortfarande i högsta grad preliminära. Meningen är att arbetet skall fortsätta på samma sätt som vid de insatser som riktar sig till nyetablerade företag. Detta innebär att alla åtgärder för tillväxtföretag kommer att läggas fram som ett 29 paket, i linje med ett av de genomgående budskapen i diskussionerna om stödåtgärder, nämligen att servicen bör vara allsidig, sammanhängande och konsekvent. Som i fallet med insatserna för nyetablerade företag kommer vissa frågor att utredas ytterligare. Det fanns ingen möjlighet att vid Baden-forumet behandla samtliga typer av insatser för tillväxtföretag. Forumet inriktades på utbildning, finansiering och samarbete, och därför var det nödvändigt att komplettera detta arbete genom att undersöka de många olika typer av företagsservice som snabbt håller på att utvecklas. Av denna anledning beslutade styrgruppen för de samordnade åtgärderna att det skulle anordnas en rad seminarier under 1999 och början av 2000. Vid dessa skulle följande punkter avhandlas: - - - Användningen av Internet. Nya stödtjänster för export i en affärsmiljö som blir allt mer global. Strategisk service, t. ex. benchmarking, strategier för styrning av försörjningskedjan (supply chain management) och samordnade tjänster i synnerhet på regional nivå. I februari 1999 ägde ett seminarium rum i Paris. Det handlade om hur man får fler små och medelstora företag att använda Internet och om användningen av Internet i olika typer av företagsservice. Ett brett spektrum av olika arbetssätt och förutsägelser redovisades inom detta komplexa och snabbt föränderliga område. En redogörelse från seminariet har givits ut på cd-rom av de franska myndigheterna. 36 Det pågår fortfarande arbete med att analysera detta material, fastställa de viktigaste frågorna och finna goda lösningar som bör framhållas. Något av det som kommit fram kan dock sammanfattas som följer: - - - - - - - - Det behövs en tydlig strategi för hur små och medelstora företag skall stimuleras att ta vara på Internets möjligheter. Fortfarande behöver företagen öka sin kännedom om Internet. Avreglering är nödvändig, men även stärkande av konkurrenskraften med hjälp av forskning och utveckling. Vidare behövs det system för analys, genomförande och bedömning. Partnerskap och samarbete är nyckelfaktorer, industrigrupperingar. Det behövs lämplig finansiering och juridisk hjälp. Virtuella företagskuvöser skulle kunna lämpa sig särskilt väl. Myndigheterna fyller en funktion när det gäller den egna användningen av Internet, främjande av bredare kännedom om elektronisk betalning samt förbättring av logistiksystem. Informationen om vad som händer i näringslivet bör förbättras med hjälp av undersökningar och institut som samlar in fakta. i värdekedjor och särskilt De båda andra seminarierna skall enligt planerna anordnas i november 1999 och februari 2000. För att ytterligare inriktning på snabbväxande små och medelstora företags situation ingick i de samordnade åtgärderna även Helsingfors-forumet om teknikledd expansion och konkurrenskraft, vilket anordnades den 16–17 september 1999 med anledning av det 36 Frankrikes ekonomi-, finans- och industridepartement, "Les Actes du séminaire : L’Internet au service des PME", Paris 1999. 30 på ett den svar ordförandeskapet. Detta finska kraftfulla forum utgjorde rekommendationen, från i första hand Baden-forumet, att olika typer av företag bör behandlas var för sig när man strävar efter att fastställa vilka stödåtgärder som är effektiva. Resultaten från forumet håller fortfarande på att analyseras, men det är tydligt att man fick en bättre bild av de snabbväxande företagen och en uppfattning om hur den framväxande informationstekniken påverkar dem. Ett antal goda exempel på effektivt stöd till företag av detta slag lades fram, och man belyste också flera lovande lösningar där den offentliga förvaltningen använde ny teknik för att ge företagen bättre service. Liksom i de andra leden i analysen av stöd till växande företag kommer de fullständiga resultaten av detta forum att publiceras så småningom. 3. 3. Informationsunderlagets kvalitet En fråga som kom upp på ett tidigt stadium i arbetet med den samordnade åtgärden om stödåtgärder var hur informationsunderlaget såg ut och om det var tillräckligt för att det skall gå att göra rättvisande jämförelser mellan olika insatser. Som tidigare nämnts gjordes inför Madrid-forumet 1995 en kartläggning av stödåtgärder för nyetablerade företag i samtliga medlemsstater. Senare beslutades att denna källa skulle förbättras och utformas som en databas. Efter att ett uppdrag har upphandlats innehåller nu stöddatabasen drygt 700 insatser som rör nyetablerade företag i EU:s medlemsstater. Kommissionen har för avsikt att utöka databasen så att den även skall komma att omfatta insatser som rör andra faser i företagens utveckling. Vidare ämnar kommissionen inkludera fler EU-språk och göra basen tillgänglig via Internet, med ett visst gränssnitt för företagen och ett annat för de tjänstemän vid myndigheter och organisationer som ägnar sig åt företagsservice. Det är också viktigt att påpeka att förhoppningen är att databasen i sig skall bli en centralpunkt och ett verktyg för samordnade åtgärder. Den håller faktiskt redan på att bli det. Omfattningen av och kvaliteten på uppgifterna kommer precis som tidigare att bli beroende av medlemsstaternas aktiva medverkan. Vad viktigare är, det finns en betydande potential i användningen av databasen som ett hjälpmedel i utarbetandet av den nationella näringspolitiken, något som redan har börjat i liten skala. Databasen är så konstruerad att det skall bli lätt att inte bara lägga in nya uppgifter utan även att förmedla resultat av sökningar i diverse olika format. Kommissionen vill mycket gärna att databasen används på detta aktiva sätt, och kommissionen kommer att försöka se till att mer information görs tillgänglig efter hand som databasen utvecklas i linje med det grundläggande målet att göra det lättare att ta reda på goda lösningar. I synnerhet kommer det att föras in fler uppgifter som handlar om genomslag och utvärdering av respektive stödåtgärd. 31 3. 4. Slutsatser företagsservice skall Det har gjorts avsevärda framsteg när det gäller medlemsstaternas satsningar på stödåtgärder för företag. De samordnade åtgärderna har spelat en roll såtillvida att de har bidragit till delar av denna utveckling och börjat användas som en grundval för arbetet med att följa den kommande utvecklingen. Emellertid återstår det mycket att göra. Bl. a. skall genomgången av stödåtgärderna för tillväxtföretag slutföras, och de som arbetar i organisationer som tillhandahåller förmås att anamma bättre arbetssätt. Denna verksamhet kommer att få hjälp av det elektroniska forumet och andra system som nu håller på att införas. Men arbetet i fråga om den samordnade åtgärden nr 2 har också utmynnat i ett antal centrala punkter som är av stor betydelse för målet att skapa förstklassig service åt företag. Till dessa punkter hör bl. a. behovet av att insatser skräddarsys med hänsyn till de speciella förhållandena för de olika kategorierna av företag, behovet av att servicen tillhandahålls sammanhängande och konsekvent, behovet av att servicen är lättillgänglig, de växande möjligheterna att utnyttja IT för detta ändamål samt behovet av att det fastställs kvalitetskrav. För att få en helhetsbild av situationen måste resultaten av den samordnade åtgärden nr 3 studeras närmare, eftersom den lägger en extra dimension till dessa frågor. 32 4. SAMORDNAD ÅTGÄRD NR 3: ATT MARKNADSFÖRA OCH EFFEKTIVISERA FÖRETAGSSERVICE 4. 1. Marknadsföring och effektivisering av företagsservice 4. 1. 1. Dublin-forumet om marknadsföring och effektivisering av företagsservice Dublin-forumet om marknadsföring och effektivisering av företagsservice ägde rum i november 1996 och utgjorde inledningen till arbetet med den tredje samordnade åtgärden. Vid detta forum tog man upp frågan om att öka efterfrågan på företagsservice och den närliggande frågan om hur denna service skall kunna marknadsföras effektivare. Frågorna behandlades på så sätt att det skildes mellan marknadsföring av företagsservice som tillhandahålls av nationella och regionala myndigheter och av mellanhänder, och därefter granskades hur företagsservicen marknadsförs. Följande allmänna punkter utkristalliserade sig: - - - - - inlemmas i Kundinriktning – företagen måste på ett mer systematiskt sätt utformningen av företagsservicen. Det finns antagligen för många program och tjänster och för många organisationer som ligger bakom dessa. Rationaliseringar bör göras, i synnerhet på regional nivå. En modern servicekultur bör införas i de organisationer som sysslar med företagsservice. Servicen måste skräddarsys i större utsträckning, så att hänsyn tas till olika kategorier av företag och så att det som erbjuds blir innehållsrikare och går mer på djupet. Gradvis övergång från den typ av tjänster som traditionellt har erbjudits till tjänster med anknytning till nyskapande processer som är oumbärliga för företagen föreslås. Att utvärdera program och den service som erbjuds bör vara vedertagen praxis. En fråga som inte löstes, men som alldeles uppenbart är viktig, är vad som är rätt avvägning mellan offentligt och privat tillhandahållen företagsservice. Det finns stora skillnader i sättet att se på denna fråga i olika delar av EU, men under alla förhållanden är det klart att den offentliga och den privata sektorn måste samarbeta. Två organisationer framhölls som goda exempel när det gäller att erbjuda service som håller hög kvalitet och som är väl inriktad på att tillgodose kundernas behov. Det rörde sig om ERVET37 från Emilia-Romagna i Italien och Forbairt38 på Irland. Beträffande marknadsföring av företagsservice utfärdades följande rekommendationer: - 37 38 Nationella kampanjer marknadsföring. De bör inriktas på att höja den allmänna medvetenheten. fungerar bäst om de utgör bakgrund till lokal www. ervet. it/english/Welcome_e. htm Forbairt www. irish-trade. ie/main. html ingår numera i Enterprise Ireland, vars tjänster 33 finns beskrivna på webbadressen - - - - - - På det lokala planet måste det ske en samordning mellan de olika kontoren så att de för ut ett tydligt budskap. Marknadsföringen bör ha tonvikten lagd vid den service som företaget efterfrågar – inte vid vad organisationen kan utföra. Det är viktigt att bryta företagens isolering, genom att ge dem möjlighet att gå med i nätverk av olika slag, t. ex. exportsammanslutningar och grupper där erfarenheter utbyts, vilket kan hjälpa företagen att ta bättre vara på den service som finns att tillgå. Det kan löna sig att göra besök ute på företagen och att ringa upp dem. Banker och andra organisationer kan utnyttjas i marknadsföringssyfte. IT – i synnerhet Internet – bör användas. Det är värt att notera att fastän ämnet angreps från en annan vinkel, hamnade frågorna om helhetssyn och kvalitet i förgrunden även vid Dublin-forumet. 4. 1. 2. Uppföljning av marknadsföring och effektivisering av företagsservice I de diskussioner som följde på Dublin-forumet gjordes några kommentarer angående överlappningen mellan ämnena för den andra respektive tredje samordnade åtgärden. Det konstaterades att de två samordnade åtgärderna ofta handlade om att ge samma service fast den betraktades utifrån skilda perspektiv, och styrgruppen enades om att arbetet med de båda åtgärderna skulle fortsätta att löpa parallellt. Icke desto mindre konstaterades även att den samordnade åtgärden nr 3 berörde en separat och viktig fråga. Det handlar nämligen inte bara om servicens innehåll och bakomliggande idé, utan även om hur den utförs. Dessutom bör man fortsätta att analysera vad användarna – dvs. i första hand små och medelstora företag – har för uppfattningar och motiv. En av de första uppföljningsaktiviteterna bestod av seminariet om kvalitetsservice till företag. Det anordnades i Rom i februari 1998. Diskussionerna spände över ett vitt fält, men till de punkter som togs upp hörde bl. a. följande: - - - - - - - Behovet av att företagen utan onödiga svårigheter skall kunna komma i åtnjutande av en omfattande service. Med detta i åtanke bör man skapa samförstånd kring ett basutbud av tjänster som skall tillhandahållas överallt inom EU. Samtidigt bör man undvika ett förvirrande överflöd av företagsservice. De som tillhandahåller servicen bör vara kundinriktade och flexibla i förhållande till företagens särskilda behov och omständigheter. Företagen är i behov av bättre information om att service finns att tillgå och om servicens innehåll och kvalitet. System behöver skapas som garanterar för företagen, att servicen håller en hög kvalitet, framför allt genom certifiering av servicekontoren och med hjälp av uppförandekoder. Det måste skapas nya sätt att stimulera utnyttjandet av företagsservice. Bl. a. bör denna fråga uppmärksammas i utbildning av såväl nyföretagare som anställda vid servicekontor, och dessutom bör IT användas på ett ändamålsenligt sätt. 34 Samordnad åtgärd nr 3 Ruta 6 Öppenhet inom marknader för företagsservice i Italien Det italienska registret över privata företag som erbjuder företagsservice I syfte att marknadsföra utbildnings- och konsultverksamhet har den italienska sammanslutningen av handelskamrar (Unioncamere), tillsammans med andra inblandade, utarbetat ett register över drygt 700 (mestadels privata) företag som tillhandahåller service. Detta register finns på Internet. 39 Vid sökning i databasen på en viss kategori av tjänster (14 alternativ finns) och på en viss region eller på hela landet, erhålls en lista över experter och konsulter, som samtliga har information om den egna verksamheten. Informationen innehåller kontaktuppgifter, kompetensområden, omsättning, antal kunder och anställda, bankuppgifter (kontonummer m. m. ), eventuella intyg och medlemskap i nationella och internationella föreningar, tidigare och pågående uppdrag samt medverkan i EU-program. lämnat Unioncamere har ingen möjlighet att ge några garantier beträffande posterna i databasen, men detta system har ökat informationen om marknaden för dessa tjänster oerhört mycket och bidrar på så sätt till att avhjälpa en allvarlig otillräcklighet hos marknaden. Det blir inte bara lättare för företagen att ta reda på var de kan få hjälp, de får också större förtroende för de företag som de planerar att anlita. av företagsservice. Efter Verksamheten i en särskild arbetsgrupp som inrättades av styrgruppen för de samordnade åtgärderna illustrerar också den ständigt aktuella frågan om marknadsföring och italienska utnyttjande och myndigheterna serviceorganisationernas syn på innehållet i och kvaliteten på företagsservicen. Flera medlemsstater visade intresse för denna idé och efter det att saken diskuterats i en arbetsgrupp pågår nu en samordnad undersökning inom ramen för ett projekt tillsammans med kommissionen finansieras av de fem inblandade medlemsstaterna. i Rom föreslog de både seminariet undersökning noggrannare företagens en av Slutligen bör det nämnas att ett antal av de punkter som kom ut av Dublin-forumet beaktades vid författandet av rekommendationen om små och medelstora företags deltagande i det stödprogram40, som nu ligger på kommissionens bord. Det finns självfallet en viss grad av överlappning mellan stödprogram och stödåtgärder, även om programmen vanligtvis är mer avancerade och t. ex. ofta i konkurrens med andra sökande ställer krav på formella ansökningar, i motsats till den öppna möjligheten att få del av stödåtgärder. Det är således inte svårt att inse att många av de praktiska problem som företag har erfarenhet av i samband med att de har deltagit i EU-stödprogram och nationella program för påminner om svårigheterna i samband med det företagsservice. Ofta är informationen otillräcklig, program utformas inte så att hänsyn tas till små och medelstora företags olika situationer och företagen har själva inte möjlighet att på ett effektivt sätt ta vara på den erbjudna servicen. till synes enklare förfarandet 39 40 www. repertorio. camcom. it Commission Recommendation on the Means of Improving the Access of Small and Medium-sized Enterprises to Support Programmes. 35 4. 2. Helhetsbedömning av resultaten av de samordnade åtgärderna nr 2 och 3 Arbetet gällande båda aspekterna av service till företag har utmynnat i en rad tydliga slutsatser. Även om det obestridligen finns goda sätt att arbeta överallt i Europa och även om många personer som arbetar med att hjälpa företag är mycket engagerade, finns det definitivt utrymme för förbättringar. I själva verket är det just de som är verksamma inom området som talar sig varmast för nya metoder. Slutsatserna kan sammanfattas så här: - - - - - - - - Serviceföretag måste vara kundinriktade. Servicen måste tillhandahållas i större utsträckning i alla regioner i EU och den behöver bli mer sammanhängande och konsekvent. Framför allt bör den generella kvalitetsnivån närma sig den högsta nivå som finns någonstans inom EU. Olika tjänster för olika slags företag. Det måste göras större skillnad mellan insatser för olika utvecklingsstadier (etableringsfasen, expansionsfasen, överlåtelse till nästa generation). För varje typ av företag bör det fastställas ett utbud av bastjänster som alla företag lätt kan utnyttja. Detta utbud skall ha en tydlig anknytning till alla de större områden som ingår i en affärsverksamhet. För att underlätta användandet bör ändamålsenliga IT-lösningar utnyttjas. Det behöver ställas upp kvalitetsnormer för servicen. Benchmarks måste fastställas och därefter revideras kontinuerligt. Dessutom bör det bli rutin att utvärderingar görs. Det finns ett trängande behov av en ökande yrkesmässighet av den personal som arbetar med företagsservice, både i den privata och den offentliga sektorn. Detta måste understödjas av utbildning och lämpliga kvalifikationer, karriärvägar, väl utvecklade yrkessammanslutningar och erkänd status i omvärldens ögon. Satsningen på att höja kvaliteten och öka yrkesmässigheten bör grundas på ett aktivt program för fastställande och spridning av de bästa arbetssätten. Slutsatsen blir att, även om båda samordnade åtgärderna omfattar ett mycket brett spektrum av arbetsmetoder och närmar sig problemen från olika håll, har bägge lett till två centrala slutsatser, nämligen att företagsservicen måste bli mer sammanhängande och att hög kvalitet måste kunna garanteras överallt. 36 5. SLUTSATSER OCH KOMMANDE UTVECKLING 5. 1. Resultaten av de samordnade åtgärderna – en sammanfattning ett betydande mått Programmet för de samordnade åtgärderna är tämligen ambitiöst. Det började med några av de grundläggande frågorna i näringspolitiken och mycket komplexa förhållanden fick skärskådas. Det krävdes av medlemsstaternas olika bidrag till arbetet, och det var nödvändigt att engagera många olika kategorier av yrkesverksamma personer och näringslivsorganisationer. Det fanns ingen större förtrogenhet med processen att först ta reda på och sedan förmedla goda lösningar samt de hjälpmedel som används i denna process. I hög grad fick processen och hjälpmedlen utformas tillsammans med själva programmet. Eftersom det inte fanns någon rättslig skyldighet som går längre än den som stipuleras allmänt i fördraget, var det i grund och botten god vilja som drev arbetet framåt. Dessutom fick all verksamhet rymmas inom kommissionens och medlemsstaternas befintliga budgetramar. av samordning, framför allt Mot denna bakgrund har avsevärda framsteg gjorts med de samordnade åtgärderna. Ett särskilt mål som nämns i det integrerade programmet var att de politiskt beslutade insatserna skulle bli mer probleminriktade och mer likformiga. 41 Detta har uppnåtts. Det i framgår medlemsstaterna har lärt sig mycket av sina motsvarigheter i de andra EU-länderna, och de har anpassat lagstiftningen och arbetsmetoderna efter dessa lärdomar. att myndigheterna samordnade åtgärdernas resultat av de tydligt Det går att peka på vissa bestämda förändringar som de samordnade åtgärderna har föranlett. Dessutom har de fyllt en viktig funktion i det att de dels har hjälpt till att föra fram de frågor som det i allt högre grad råder samförstånd om, dels har gjort det möjligt att bevaka de framsteg som görs i arbetet att förbättra företagens situation. På europeisk nivå diskuteras nu företagsklimat och stödåtgärder, och det är uppenbart att diskussionerna har gått framåt i fråga om tydliga helhetsbilder av lämpliga prioriteringar, vilket är de samordnade åtgärdernas förtjänst. Följaktligen har bättre målinriktning och viss konvergens uppnåtts, och det har fastställts mått för att mäta kommande framsteg. Enighet kan uppnås utgående från de specifika rekommendationerna om bättre företagsvillkor och företagstjänster med enhetlighet, kvalitet och flexibilitet enligt avsnitten 2. 1 och 4. 2 ovan. Framsteg har också gjorts i fråga om rutiner och förfaranden vid fora och seminarier i samband med de samordnade åtgärderna. Den erfarenhet som kommissionen och medlemsstaterna samlat på sig från evenemangen har bidragit till att göra dem mer produktiva. så mycket Tack vare att diskussionerna har kunnat förankras i en väldefinierad grund har de inte fast avvikit evenemangsprogram har framstegen varit påtagliga när det gäller de frågor som behandlas och de metoder som tillämpas. Det har även i vissa fall gjorts mer omfattande förberedelser och arbetet har otvivelaktigt följts upp i högre grad. ämnet. Genom integreringen i ett från det centrala 41 "Det integrerade programmet för små och medelstora företag och hantverkssektorn", meddelande från kommissionen, KOM(96) 329 slutlig, 10. 7. 1996, s. iv. 37 Detta har uppnåtts utan nämnvärd extrakostnad för gemenskapen och medlemsstaterna, vilket bekräftas i utvärderingsrapporten om det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag42, där de samordnade åtgärderna bedöms ytterst positivt. Den första delen av programmet för samordnade åtgärder, enligt de ursprungliga planerna i det integrerade programmet, har nu i huvudsak fullbordats. De sista pusselbitarna i denna första europeiska kartläggning av hur man behandlar alla de viktigaste aspekterna av företagsklimatet för små och medelstora företag kommer att falla på plats i samband med evenemangen som skall handla om stödåtgärder för tillväxtföretag, och som är inplanerade till slutet av 1999 och början av 2000. Det är uppenbart att slutsatserna i punkterna 3. 4 och 4. 2 ovan utgör de viktigaste lärdomarna. Dessa slutsatser anger vad som bör prioriteras i nästa fas av de samordnade åtgärderna. De utgör ett komplement rekommendationen om förbättring av till företagsklimatet för nyetablerade företag, meddelandet om överlåtelse av små och medelstora företag, BEST-gruppens rekommendationer och BEST-handlingsplanen. 5. 2. Nästa fas av de samordnade åtgärderna För nästa fas av de samordnade åtgärderna behövs ett nytt initiativ som kan ge samma slags perspektiv som det integrerade programmet gav. Vid sidan av vidareutvecklingen av punkterna i det första initiativet, måste nästa fas även ta hänsyn till resultaten från den första fasen, så att det sker en förstärkning av de samordnade åtgärdernas effekter i andra fasen. Dessa består av de faktiska och specifika förändringar som rekommenderades under den första fasen i fråga om de arbetsmetoder som tillämpas vid myndigheter och vid såväl offentliga som privata förvaltningar. Förändringarna skall gå i riktning mot ett mer sammanhängande och ändamålsenligt som påverkar företagsklimatet och som den offentliga sektorn styr över. sätt att angripa de faktorer En väsentlig del i arbetet blir att fortsätta att förespråka och följa genomförandet av de förslag som ingår i kommissionens rekommendation om förbättring av företagsklimatet och i meddelandet om överlåtelse av företag samt förvisso även förslagen i BEST- rapporten. Den andra delen kommer att bestå av effektiv spridning och mer vidsträckt tillämpning av resultaten av de samordnade åtgärderna nr 2 och 3. Härvid kommer det att vara nödvändigt att fortsätta att förfina de metoder som används inom ramen för de samordnade åtgärderna. Det råder allmän enighet om att det nu löpande arbetsprogrammet bör ges ett längre framtidsperspektiv – åtskilliga år framåt i tiden – och att erfarenheterna från organiseringen av det tidigare arbetet bör dokumenteras i en handledning. De IT-hjälpmedel som används för de samordnade åtgärderna måste vidareutvecklas, inte bara på det rent tekniska planet, utan också så att de kan användas effektivt för analyser och för samarbete med medlemsstaterna. Det är också nödvändigt att framdeles engagera en bredare målgrupp än den som hittills systematiskt har engagerats. Vissa av de senast anordnade evenemangen var inte lika omfattande som de inledande fora och mer inriktade på särskilda sakområden, nämligen 42 Utvärderingsrapport om det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag i Europeiska unionen (1997-2000), KOM (1999) 319, slutlig, 29. 6. 1999. 38 specialiserad utbildning, finansiella tjänster och ledning av företagskuvöser. I synnerhet gav dessa evenemang personer som arbetar inom det berörda området en möjlighet att knyta kontakter och utbyta åsikter om fortsatt arbete med de frågor som väckts. I de formella slutsatserna från seminarierna omnämndes idéerna om en ny inriktning på de tjänster som diskuterades. Senare kontakter har dock bekräftat att det finns ett intresse av att diskussionerna följs upp och att det etableras ett fortgående erfarenhetsutbyte gällande de bästa lösningarna samt ett främjande av sammanhängande kvalitetsservice inom respektive område. Genom att planera för diskussionsgrupper som ett led i Internet- strategin har denna vilja att delta i kontinuerliga diskussioner avspeglats. Detta bygger vidare på den utveckling som i viss mån pågår i de berörda organisationerna, där man redan intresserar sig mycket för kvalitetsfrågor. Att skapa förutsättningar för att arbetet med fastställande av bästa lösningar skall nå ut till en bredare målgrupp kan bli ett centralt inslag i programmet för samordnade åtgärder under nästa period. Men det är viktigt att denna utveckling ses mot bakgrund av det pågående arbetsprogrammet för styrgruppen för de samordnade åtgärderna. I avsnitt 2 nämndes de två arbetsgrupper som skall behandla metoder för fastställande av bästa lösningar respektive marknadsföring och utnyttjande av företagsservice. Dessa grupper angriper visserligen problemet från olika vinklar, men de arbetar båda med frågan om hur man fastställer objektiva kriterier för att avgöra vilken lösning som är bäst. Den ena vägen att fastställa bästa lösningar bygger på upprepning och innebär att man tillkännager lösningar som har ansetts vara bra och samtidigt uppmanar dem som är verksamma inom området att rapportera om bättre lösningar. Detta tillvägagångssätt används i de diskussioner som skall föras på Internet. Den andra eventuellt framkomliga vägen är att i förväg ställa upp kriterier för fastställande av bästa lösningar och att tillämpa dessa kriterier när man sätter upp benchmarks för en rad olika typer av företagsservice. Arbetsgrupperna utför en analys som leder i denna riktning. Tanken är i själva verket att de båda tillvägagångssätten skall korsbefrukta varandra och leda till att man snabbt får fram ett antal verksamhetsindikatorer. Dessa indikatorer skall kunna användas som referenspunkter vid fastställande av kvalitetsnormer av alla slag, uppförandekoder för yrkesmän eller andra hjälpmedel som kan användas för att utveckla en förstklassig service åt företagen. Samspelet mellan dessa båda tillvägagångssätt för att fastställa bästa lösningar är inte bara väsentligt sett till de använda metoderna. Inom ramen för de samordnade åtgärderna har det utvecklats ett arbetssätt som är synnerligen lämpligt för sådant arbete där subsidiaritetsprincipen inte endast är en nödvändighet utan även en garanti för effektivitet. Medlemsstaternas bidrag till arbetet att upprätta grundläggande och objektiva kriterier för den process där bästa lösningar fastställs avgör inriktningen på diskussionerna mellan de personer som är verksamma inom området. Detta torde i sin tur leda till att utfärdade rekommendationer med säkerhet går att tillämpa inom hela EU och verkligen kan följas av medlemsstaterna. Denna process kommer att leda till att tidigare samordnade åtgärders i grund och botten subjektiva fastställande av bästa lösningar lämnas. Att bara föra fram intressanta idéer och arbetssätt på stora fora har förvisso sin givna plats. Inspirationsvärdet av att se hur en viktig som arbetar någon annanstans angriper kända problem är kolleger motivationsfaktor. Men denna metod har också sina begränsningar och det står nu klart att den tilltagande önskan om yrkesmässighet vid tillhandahållande av företagsservice gör att de bästa lösningarna måste fastställas på ett mer systematiskt sätt. 39 När man talar om nästa fas i arbetet med de samordnade åtgärderna bör man naturligtvis hålla i minne att samarbetet mellan medlemsstaterna inte fortskrider i små korta steg. Mycket av arbetet att ge de samordnade åtgärderna ett kraftfullt understöd har redan kommit igång. De samordnade åtgärderna försiggår inte heller i ett vakuum. Även annan viktig utveckling i näringspolitiken och i övrig besläktad politik måste tas med i beräkningen. Bl. a. är det självklart att hänsyn måste tas till BEST-handlingsplanen, som har stakat ut en viss färdriktning. Dessutom måste man ta med i beräkningen de nationella handlingsplaner för sysselsättning, som innehåller bevakning av pågående och planerade insatser för att förbättra företagsklimatet. De samordnade åtgärderna har nu nått en punkt då de måste ges en möjlighet att bidra till dessa andra viktiga europeiska initiativ. Vad BEST-handlingsplanen beträffar finns redan sådana idéer och det är inte svårt att etablera anknytningar, eftersom det ursprungliga – och ännu gällande – motivet till de samordnade åtgärderna är snarlikt det som ligger bakom både BEST-handlingsplanen och den särskilda delen om företagaranda som ingår i sysselsättningsplanerna. Exakt hur detta ytterligare bör utformas ligger inte inom ramen för denna rapport. Det måste avgöras tillsammans med de övriga inslagen i gemenskapens näringspolitik efter det att det innevarande fleråriga programmet har löpt ut. Det står dock klart att de samordnade åtgärderna kan bidra med en tydlig och allt mer sofistikerad arbetsmetod. Tillsammans med alla viktiga förändringar som håller på att äga rum överallt i Europa på centrala näringspolitiska områden skall arbetet med de samordnade åtgärderna fortsätta att spela en väsentlig roll i EU:s och dess medlemsstaters ansträngningar för att skapa och genomföra en enhetlig strategi för att med hjälp av starka och dynamiska företag främja tillväxt och konkurrenskraft. Bilagor Bilaga 1 Evenemangsprogram för de samordnade åtgärderna Bilaga 2 Text till skriften Att stödja nyföretagande – tips till organisationer som ger företagsservice 40 EVENEMANGSPROGRAM FÖR DE SAMORDNADE ÅTGÄRDERNA Bilaga 1 Etablering Expansion Överlåtelse Uppföljning Företags- klimat Paris -95 Stödåtgärder Madrid -95 Stockholm Madrid Helsingfors Marknads- föring utnyttjande av service och Lille -97 Baden -98 Helsingfors - 99 Paris Köpenhamn Aten Dublin -96 Rom bra av som rör företag Rekommendation och meddelande från kommissionen* Seminarier, spridning arbetssätt nystartade samt arbetsgrupp metodfrågor Seminarium, för arbetsgrupp frågor rör marknadsföring och utnyttjande som för rekommendation * Kommissionens företagsklimatet (22. 04. 1997). Kommissionens meddelande om överlåtelse av små och medelstora företag (28. 03. 1998). om förbättring förenkling och av 41 Bilaga 2 Europeiska kommissionen Att stödja nyföretagande Tips till organisationer som ger företagsservice 42 Förord De olikheter som är utmärkande för Europeiska unionen är på många områden en stor tillgång. Denna handledning skall hjälpa till att få igång en process som syftar till att dra nytta av denna tillgång och skapa bättre förutsättningar för det växande antalet små och medelstora företag, vilka utgör motorn i den moderna europeiska ekonomin. De flesta företag behöver hjälp under någon fas i sin utveckling. Detta hjälpbehov uppstår särskilt ofta i början av företagens liv. Det finns gott om belägg för att rätt klimat och rätt slags information och rådgivning under denna fas kan bidra först till att företagen får en bra start och sedan till att de överlever de svåra första åren. I denna handledning redovisar vi resultaten av ett program för samråd om stödåtgärder för företag. Programmet bygger på samverkan mellan EU:s medlemsländer. Vi har plockat ut ett tjugotal exempel på bra lösningar i arbetet med att hjälpa nystartade företag när det information, finansiering och direktstöd via företagskuvöser. Varje gäller utbildning, exempel innehåller en kort beskrivning samt hänvisningar för läsare som önskar ytterligare upplysningar. Det finns särskilda hänvisningar till rapporter från de seminarier där exemplen redovisades samt till de ansvariga organisationernas hemsidor på Internet. Det är min förhoppning att dessa exempel på bra lösningar skall intressera alla som på ett eller annat sätt är involverade i arbete med att stödja företag och särskilt då de personer som arbetar direkt med företag och hjälper dem att utveckla verksamheten. Självklart finns det massvis av andra, i branschen kända, exempel på goda eller kanske rentav bättre arbetssätt. Ett av syftena med denna handledning är också att uppmuntra till feedback i form av andra exempel och att stimulera till diskussioner om respektive arbetssätts fördelar. Om du själv är involverad i insatser för att stödja företag, hoppas jag att du aktivt kommer att följa med i dessa diskussioner. På de sidor som följer härnäst beskrivs hur arbetet kommer att läggas upp. Genom att lära av varandra och anpassa de bästa metoderna till de lokala förhållandena kan vi runt om i EU bygga upp en verkligt professionell företagsservice med högsta möjliga kvalitetsnivå. Jag rekommenderar läsning av denna handledning, som är ett viktigt inslag i denna process. 43 Att stödja nyföretagande Tips till organisationer som ger företagsservice Nya företag tillför nyskapande tänkande och vitaliserar den moderna tidens samhälls- ekonomi. Tack vare de nya företagen letar sig nya varor och tjänster snabbt ut på marknaden och nya metoder och processer introduceras på ett flexibelt sätt. Därigenom skapas anställningsmöjligheter för en växande andel av den arbetsföra befolkningen. Följaktligen är tillkomsten av nya företag en fråga som står högt upp på den politiska dagordningen i samtliga EU-länder. När företag sätter igång sin verksamhet behöver de rätt förutsättningar för att kunna frodas. Ofta söker de även hjälp och vägledning utifrån. Ibland är det vänner och bekanta som bidrar med goda råd. Men när de söker professionell rådgivning vänder de sig ofta till någon av de många serviceorganisationer av olika slag som finns runt om i EU. Åtskilliga av dessa erbjuder tjänster som är särskilt inriktade på hjälp till nystartade företag. Ofta kan denna hjälp vara avgörande för om företaget gör succé eller fiasko. Nyföretagarna förväntar sig under alla förhållanden en förstklassig service som är lättillgänglig och anpassad efter deras behov. Detta är heller inte för mycket begärt. En stor del av den service som tillhandahålls är redan ytterst professionell. Det finns gott om exempel på bra arbetssätt. Men även de allra bästa organisationerna som arbetar med företagsservice vet att de kan lära av andra och i synnerhet av liknande organisationer som verkar någon annanstans i Europa. Syftet med denna handledning är att bidra till förbättringar av de mångskiftande stödåtgärder som görs för små och medelstora företag. Detta skall uppnås genom förmedling av exempel på bra arbetssätt. Det råder bred enighet om principerna. Som exempel på detta kan nämnas att den s. k. BEST-rapporten43 fick ett positivt mottagande från många håll. Rapporten innehåller ett antal rekommendationer om sådant som anses vara nödvändigt för bättre företagsklimat och företagsservice. I denna handledning tas ytterligare ett steg genom att konkreta exempel förs fram, och härigenom illustreras hur principerna för stödåtgärder för nystartade företag kan omsättas i praktisk handling. Dessa exempel har sammanställts inom ramen för ett näringspolitiskt samarbete mellan EU-länderna, vilket går under benämningen ”samordnade åtgärder”. I detta program har Europeiska kommissionen hjälpt länderna att organisera ett omfattande utbyte av erfarenheter inom områden som är livsviktiga för företagen och för konkurrenskraften hos näringslivet i EU. I en rad forum och mindre seminarier har huvudfrågorna för nystartade företag fastställts inom områdena utbildning, information, finansiering och direktstöd via företagskuvöser. Yrkesmän och specialister som utnämnts av EU-länderna har medverkat i diskussioner 43 Europeiska gemenskaperna (1998), "Rapport från arbetsgruppen för enklare företagsvillkor", Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg,. ISBN 92-828-3418-2. 44 och redogjort för hur de egna organisationerna har gått tillväga för att kunna erbjuda högklassig service inom dessa områden. Nedan redovisas kortfattat ett antal fall som har uppmärksammats under arbetet med de samordnade åtgärderna. Dessutom finns det uppgifter om var man kan få mer information om dessa goda exempel, både i rapporter från de seminarier där exemplen redovisades och, i förekommande fall, via Internet. Exemplen har valts på grundval av slutsatserna från seminarierna, där de viktigaste frågorna för nystartade företag pekades ut. Kommissionen har i samarbete med EU- länderna bestämt vilka konkreta fall som tydligt illustrerar respektive fråga och som bör finnas med i de fortsatta diskussionerna. Förhoppningsvis kommer exemplen att uppfattas som tänkvärda och stimulera till ifrågasättande och förändringar på de olika kontor där man arbetar med att ge service till nystartade företag. Denna handledning är dock bara ett första steg. Naturligtvis finns det många andra exempel på bra arbetssätt. Meningen är att en mycket bredare diskussion skall komma igång och att denna skall utmynna i information om dessa lösningar och analyser av deras fördelar. Detta borde i sin tur kunna leda till ett mycket bredare utbyte av goda erfarenheter. Ytterligare information om bra lösningar som har framkommit under arbetet med de samordnade åtgärderna finns på en hemsida tillhörande Europeiska kommissionen på adressen: http://europa. eu. int/comm/dg23/index. htm Där kan man särskilt finna aktuell information om de nedan redovisade exemplen samt om andra fall som tagits upp på fora och seminarierna. Därutöver har denna hemsida följande att erbjuda organisationer som sysslar med företagsservice och andra som är intresserade av näringspolitik: * * Möjlighet att ta reda på mer om EU-ländernas politik och program. Diskussioner, i en samling diskussionsgrupper, om bästa lösningar i fråga om en lång rad olika stödåtgärder. Särskilt diskussionsgrupperna kommer att driva på debatten om de bästa arbetssätten och kvalitetsnormer för företagsservice och övriga former av stödåtgärder. Efter en inledande pilotfas är strävan att en ännu bredare grupp av personer som verkar inom denna bransch i diskussionsgrupperna. Den som vill följa dessa diskussioner och skall delta aktivt eventuellt själv göra inlägg bör ta sig en närmare titt på diskussionsgrupperna på den hemsida som ägnas åt samordnade åtgärder (på engelska "Concerted Actions"). Ytterligare arbete pågår. Dels kartläggs bra arbetsmetoder när det gäller stöd till företag under andra faser i livscykeln, dels vidareutvecklas hemsidan som informations- och inspirationskälla för personer som har till uppgift att förse företag med den sorts service som de behöver. Om du som läser detta har ett yrkesmässigt intresse av att hjälpa företag, håll dig då à jour med utvecklingen på detta område och se om du har något att lära av hur dina kollegor runt om i EU resonerar och arbetar. 45 Tjugo exempel på bra lösningar Insatserna för att främja och stödja nystartade företag kan handla om alltifrån att man skapar rätt motivation i skolan, att man skapar en kreativ miljö för förverkligande av affärsidéer och att man tillhandahåller en viss typ av information och rådgivning till att man ger tillgång till rätt slags finansiering. Följande exempel illustrerar hur man med olika former av stödåtgärder kan hjälpa nystartade företag på ett effektivt sätt. Tillsammans utgör de ett paket, som understryker att nystartade företag har en rad olika behov och att de lyckas bäst om den service de får är allsidig och håller hög kvalitet. 46 SPRIDNING AV BRA ARBETSSÄTT UTBILDNING OCH INFORMATION FÖR NYSTARTADE FÖRETAG (STOCKHOLM) Utbildning är en av grundförutsättningarna för etablering av företag och för företagens överlevnad. På senare år har ett länder, utbildningsanstalter och organisationer utarbetat utbildningsprogram som riktar sig till nyföretagare. Denna fråga togs upp i ett seminarium som anordnades i Stockholm. Syftet var att redovisa några av de mest framgångsrika utbildningsprogrammen och att bidra till bättre utbildningsmöjligheter i EU-länderna. stort antal Ytterligare information om de exempel som här följer finns i slutrapporten "Training for Business Start-ups" från Stockholmsseminariet den 4–5 maj 1998. 1. Entreprenörskultur Tema En entreprenörskultur behöver stimuleras, särskilt bland de unga. Det bör ske genom att företagarandan befrämjas i läroplaner och genom att man verkar för en positivare syn på företagare (även de företagare som det går dåligt för i början). Detta måste kompletteras med lämpligt undervisningsmaterial samt utrustning och lokaler för utbildningen. Föredömligt exempel har 30–40 % av den unga Utbildningsdepartementet i Danmark har inrättat ett program för att främja entreprenörskap i utbildningssystemet. Programmet heter "Handlingsprogram for dansk selvstaendighedskultur: Ivaerksaetteri og innovation”. Under en tvåårsperiod i entreprenörskap på olika nivåer – från grundskolan till högskolan och yrkesutbildningen. 200 projekt har genomförts, vilket betyder att man har inrättat lokaler, skaffat utrustning och tagit fram undervisningsmaterial för hela utbildningssystemet. Lärarna har gått särskilda kurser i entreprenörskap. En utvärdering av programmet har visat att de elever och studerande som har genomgått utbildningen har fått mycket större motivation att starta eget eller att arbeta i ett litet eller medelstort företag. befolkningen utbildats Organisation Danmarks utbildningsdepartement 47 Kontaktuppgifter Jørgen Balling Rasmussen Undervisningsministeriet Frederiksholms Kanal 25F 1220 København K DANMARK Tfn: (+45) 33 92 50 00 Fax: (+45) 33 92 55 47 E-post: Joergen. Balling. Rasmussen@uvm. dk 2. Utbildning av lärare Tema För att få in en ny kultur i skolsystemet och i den högre utbildningen måste lärare, högskoleanställda och utbildare ändra attityd och arbetssätt. Man kan hjälpa dem med denna omställning. Föredömligt exempel I det brittiska "Trading Places"-projektet arbetar Centre for Enterprise Leicestershire med att främja samverkan mellan utbildningsanstalter, näringslivet och organisationer som ägnar sig åt företagsservice. Projektet går i princip ut på att högskoleanställda får möjlighet att byta plats med företagare under en del av en arbetsvecka. Därigenom får de erfarenhet av att tillämpa akademiska kunskaper på de särskilda problem som småföretagen har att hantera. Företagarna får i sin tur tillfälle att arbeta på en högskola och berätta för de studerande om sina erfarenheter av att leda ett litet eller medelstort företag. Den samlade erfarenheten av en mängd utbyten av detta slag håller på att sammanställas i ett antal fallstudier, som kommer att kunna användas i undervisningssyfte på olika håll i regionen. På längre sikt kommer undervisningsprogram att ändras och partnerskap att etableras. Organisation Centre for Enterprise Leicestershire 48 Kontaktuppgifter Paul Hannon The Centre for Enterprise The Innovation Centre 49 Oxford Street Leicester LE1 5XY STORBRITANNIEN Tfn: (+44-0) 116 250 6068 Fax: (+44-0) 116 250 6069 E-post: centforent@webleicester. co. uk Ytterligare information Rapport om "Trading Places"-projektet Internet: http://www. centreforenterprise. co. uk (under utveckling) 3. Främjande av företagande i högre utbildning Tema På universiteten och de andra högre utbildningsanstalterna skulle man kunna göra betydligt mer för att uppmuntra de studerande att starta företag. Föredömligt exempel i Twente i Nederländerna har utvecklat ett system för att Universitetet stimulera företagarandan och stödja företagande bland de studerande. Studerande som startar företag får inom ramen för universitetets program "TOP" direkt stöd i form av lokaler, utrustning, handledning och räntefria lån. Dessutom vinnlägger man sig om att företagaranda skall genomsyra den teoretiska sidan och kursutbudet, och man strävar efter att uppmuntra försöksverksamhet med företagsprojekt. Organisation Universiteit Twente 49 Kontaktuppgifter Dr van der Sijde Jann van Benthem (projektledare för TOP-projekt) Liaison Group University of Twente P. O Box 217 - 7500 AE ENSCHEDE, NEDERLÄNDERNA Tfn: (+31) 53 489 46 99 Fax: (+31) 53 489 33 60 E-post: j. w. l. vanbenthem@lg. utwente. nl Ytterligare information Rapport om infrastruktur för företagande i akademisk miljö Internet: http://www. utwente. nl 4. Heltäckande och praktisk utbildning Tema Nystartade företag behöver ett praktiskt och lättillgängligt helhetspaket för utbildning. Föredömligt exempel Utbildningspaketet "Training for Business Start-up, Anytime, Anywhere", är ett program för distansstudier, vilket har utarbetats som ett led i det arbete som utförs av det nationella nätverket Entreprendre en France. Det tillhandahålls av de sex företagarföreningarna i området Poitou-Charentes i Frankrike tillsammans med det franska distansutbildningscentret CNED (Centre National pour l’Education à Distance), det franska kontoret för skapande av nya företag (Agence Pour la Création d’Entreprises) samt CEPAC Centre Atlantique. I olika kursmoduler får företagare hjälp med att analysera den egna förmågan, projektets genomförbarhet och de nödvändiga stegen för det inledande arbetet med att bygga upp företaget. De får utarbeta en mapp om affärsprojektet – inklusive en affärsplan – och de får nära uppbackning från rådgivare vid de företagarföreningar och bransch- organisationer som ingår i nätverket Entreprendre en France. Utbildnings- materialet är framtaget och säljs av CNED. Man kan få det antingen i pappersform eller i elektronisk form. Organisation CEPAC Centre Atlantique 50 Kontaktuppgifter Maryvonne Boulestin CEPAC Centre Atlantique 10 place du Temple F-79000 Niort FRANKRIKE Tfn: (+33-5) 49 28 79 70 Fax: (+33-5) 49 24 57 11 CNED Téléport 4 BP 200 F-86980 Futuroscope Cedex FRANKRIKE Tfn: (+33-5) 49 49 94 94 Ytterligare information Rapport om utbildning för att starta företag när som helst och var som helst Internet: http://www. cned. fr 5. Användningen av IT Tema Informationsteknik kan utnyttjas både för att presumtiva nyföretagare på ett smidigare sätt skall kunna utbilda sig och för att göra kursmaterialet mer tilltalande och informativt. Föredömligt exempel I likhet med sina motsvarigheter på andra håll i Europa ger det svenska nätverket Ung Företagsamhet ungdomar i åldern 16–20 år möjlighet att pröva på hur det är att starta och driva ett företag. 75 % av Sveriges gymnasieskolor deltar i programmet. Nyligen fick eleverna tillgång till ett interaktivt utbildningsmaterial i form av en cd-rom som är lätt att anpassa och som distribuerades till en bred målgrupp. Organisation Ung Företagsamhet i Sverige 51 Kontaktuppgifter Johan Carlstedt Ung Företagsamhet i Sverige, c/o Industriförbundet Box 5501 S-114 85 Stockholm Sverige Tfn: (+46-8) 783 80 68 Fax: (+46-8) 662 41 76 E-post: johan. carlstedt@industriforbundet. se Ytterligare information Rapport om Ung Företagsamhet i Sverige Internet : http://www. ungforetagsamhet. se 6. Stöd till kvinnliga nyföretagare Tema Vissa grupper av nyföretagare, i synnerhet kvinnliga nyföretagare, ställs inför särskilda problem och behöver särskilda typer av utbildning. Föredömligt exempel Bland de talrika exemplen på speciella utbildningsinsatser för kvinnor riktar den portugisiska organisationen GDO in sig på kvinnors problem att få banklån. Kvinnorna får lära sig att presentera sina planer på ett övertygande sätt för banker och att bättre bedöma vilka förväntningar som bankerna har. De får också hjälp när det gäller förhandlingar om räntor och säkerheter. 52 Organisation GDO Kontaktuppgifter Luis Alberto Fernandes GDO Rua do Borja n°55 – 2a C/V DTA 1350-045 LISBOA PORTUGAL Tfn: (+351-21) 397 99 77/78 Fax: (+351-21) 397 99 78 Ytterligare information Rapport om utbildning av kvinnor för förhandlingar med banker 53 SPRIDNING AV BRA ARBETSSÄTT FINANSIERING FÖR NYSTARTADE FÖRETAG (MADRID) Madridseminariet hade som mål att fördjupa analysen av nya finansiella stödåtgärder för att det skall skapas fler företag i de olika EU-länderna. Att diskussionsämnet var finansieringsformer för nystartade företag visar att denna fråga fortfarande anses vara ett av de största hindren för nya företagsprojekt. Genom att EU-länderna delar med sig av sina erfarenheter av vilka metoder som har fungerat bäst, kan dessa finansiella hinder göras mindre. Ytterligare information om de exempel som här följer finns i slutrapporten "Finance for SMEs in the Start-up Phase" från Madridseminariet den 22–23 juni 1998. 1. Organisationer på marknaden Tema Det måste finnas en organisation som förmedlar finansiering och har till huvuduppgift att se till att nystartade företag får fram kapital. Föredömligt exempel Deutsche Ausgleichsbank har sin verksamhet inriktad på att stödja nystartade företag under de första åren. Man erbjuder presumtiva nyföretagare en lång rad olika finansierings- och rådgivningstjänster. På finansieringssidan sträcker sig tjänsterna från rabatterade lån till finansiering av eget kapital, och dessa tjänster kompletteras av ett allt mer diversifierat utbud av stödtjänster. Organisation Kontaktuppgifter Deutsche Ausgleichsbank Geerd Wurthmann Deutsche Ausgleichsbank - Kreditsekretariat Ludwig-Erhard-Platz 3, D-53179 Bonn TYSKLAND Tfn: (+49-2) 228 31 29 47 Fax: (+49-2) 228 31 23 56 E-post: dtabonn@t-online. de Ytterligare information 54 Rapport om finansieringshjälp till nya företag Internet: http://www. dta. de 2. Presentation av affärsprojekt Tema Vissa nyföretagare behöver kunna presentera sig själva för banker på ett mer övertygande sätt. De behöver ge bättre och mer sammanhängande information om sin nuvarande verksamhet och om framtidsplanerna. Föredömligt exempel I Belgien erbjuder banken Générale de Banque presumtiva nyföretagare en etableringsservice där det ingår att utarbeta en affärsplan och analysera affärsprojektet. I princip innebär detta att banken hjälper kunden att sälja in sitt projekt. Målgrupp är personer med tillräckligt eget kapital som överväger att starta eller ta över ett företag. De som väljs ut för detta program förbinder sig ta emot professionell rådgivning under de första tre åren. För rådgivningen svarar en godkänd konsult, som kunden själv väljer från en lista som han eller hon får från banken. För att denna service skall organiseras och ledas på ett bra sätt har banken knutit till sig en grupp rådgivare från olika universitet och från näringslivet. Dessa har ansvaret för att rekrytera konsulter, utbilda dessa och samordna stödprogram till förmån för personer som startar företag. Organisation Kontaktuppgifter Générale de Banque Philippe Goossens Générale de Banque Corporate Finance Warandeberg 3 B-1000 Bruxelles BELGIEN Tfn: (+32-2) 518 45 76 Fax: (+32-2) 518 47 79 Ytterligare information Rapport om finansiering av affärsprojekt via bank Internet: http://startersfr. gbank. be 3. Relationshantering på banker 55 Tema En välkommen utveckling inom banksektorn är att man nu fäster större vikt vid att det råder särskilda förhållanden för de kunder som utgörs av små och relations- medelstora företag. Kundvänliga arbetssätt, hantering (relationship management), ligger i både bankernas och de små och medelstora företagens intresse. För företagen är fördelen den att de bedöms efter sin verkliga styrka, i stället för enligt någon abstrakt formel. i synnerhet s. k. Föredömligt exempel Bank of Irelands enhet för företagsservice har infört relationshantering till nytta för både banken och kunderna. Relationshanteringen kompletteras av en rad olika finansierings- och rådgivningstjänster anpassade efter de nya och unga företagens särskilda betingelser. Här ingår även inledande lån, som är räntefria under en treårsperiod. Organisation Kontaktuppgifter Bank of Ireland Barry Mc Namara Bank of Ireland Lower Baggot Street Dublin 2 IRLAND Tfn: (+353-1) 661 59 33 Fax: (+353-1) 676 34 93 Ytterligare information Rapport om den senaste utvecklingen inom finansiering av små och medelstora företag Internet: http://www. bankofireland. ie (under rubriken "Business Banking") 4. Mikrolån Tema Det finns ett behov av att utöka systemet med s. k. mikrolån, dvs. lån på förhållandevis små belopp som ofta beviljas utan krav på säkerhet. 56 Föredömligt exempel I Finland erbjuder företaget Finnvera Abp (expert på riskfinansiering) mikrolån i synnerhet till s. k. mikroföretag och nystartade småföretag, vilka ingen roll vilken associationsform har högst fem anställda. Det spelar företaget har. Ett mikrolån överstiger aldrig 100 000 finska mark (16 800 euro). Räntan på mikrolånen är lägre än den på normalrisklån. För lån till kvinnliga entreprenörer är räntan ännu något lägre. Organisation Kontaktuppgifter Finnvera Abp Martin Ingman FINNVERA Liaison Office 58, Av. des Arts B-1000 Bruxelles BELGIEN Tfn: (+32-2) 548 96 14 Fax: (+32-2) 400 70 90 75 E-post: martin. ingman@euronet. be Ytterligare information Rapport om bankfinansiering av nystartade företag ur en utomståendes synvinkel Internet: http://www. finnvera. fi 5. Nätverkssamarbete med företagsänglar Tema Att företagsänglar spelar en större roll i finansieringen av de små och medelstora företagen är något som bör stimuleras, särskilt genom effektivare nätverkssamarbete med små och medelstora en investeringspotential. företag som har Föredömligt exempel Nätverket National Business Angels Network ger stöd åt företag med tillväxtpotential. Från privata investerare kan de få aktieinvesteringar och synpunkter och råd beträffande ledningen av företaget. Nätverket ger service till företagsänglar (privata investerare) som har för avsikt att investera pengar och tid i tillväxtföretag. Över 400 anslutna investerare erbjuder finansiering och expertkunskaper samt ett rikstäckande nätverk av kompanjoner. Organisation 57 National Business Angels Network Kontaktuppgifter Susan Krantz National Business Angels Network 40-42 Cannon Street London EC4N 6JJ STORBRITANNIEN Tfn: (+44-171) 329 29 29 Fax: (+44-171) 329 26 26 E-post: info@nationalbusangels. co. uk Ytterligare information Rapport om LINC (Local Investment Networking Company) Internet: http://www. nationalbusangels. co. uk 6. Aktiemarknader Tema Det är viktigt att fortsätta att utveckla aktiemarknader som passar de små och medelstora företagen, inte minst som ett sätt att kanalisera riskkapital- investeringar. Föredömligt exempel intressant exempel som påminner om "Neuer Markt" i Tyskland är ett liknande nya aktiemarknader i andra länder. Men "Neuer Markt" visar att denna utveckling är möjlig även i sådana länder som Tyskland, där finansmarknaden traditionellt sett har varit negativt inställd till denna typ av aktiehandel. Organisation DIHT 58 Kontaktuppgifter Torsten Slink DIHT 49 A, Boulevard Clovis B-1000 Bruxelles BELGIEN Tfn: (+32-2) 286 16 11 Fax: (+32-2) 286 16 05 E-post: tslink@bruessel. diht. ihk. de Ytterligare information Rapport: Sammanfattning av seminariet om finansiering av företag i etableringsfasen Internet: http://www. neuermarkt. de/INTERNET/NM/NM3. nsf 59 SPRIDNING AV BRA ARBETSSÄTT FÖRETAGSKUVÖSER OCH SERVICE TILL NYA FÖRETAG (HELSINGFORS) Systemet med företagskuvöser är ett effektivt hjälpmedel för att generera nya små och medelstora företag, stödja dessa företag under etableringsfasen samt öka deras tillväxttakt. Därför hade seminariet i Helsingfors i uppgift att ge en utförlig bild av dagens europeiska företagskuvössektor, genom att medlemsstaterna fick rapportera om bra praktiska exempel och utbyta nya idéer. Ytterligare information om de exempel som här följer finns i slutrapporten "Best Practices in Incubator Infrastructure and Innovation Support" från Helsingfors- seminariet den, 19–20 november 1998. 1. Rätt kombination av tjänster Tema Det framstår nu tydligt att för att företagskuvöser skall nå goda resultat i arbetet med att stödja utpräglat nyskapande företag krävs det att de erbjuder rätt sortiment av tjänster. Till det som måste ingå hör bra läge på arbetsplatsen, så att det finns möjlighet att arbeta nära forsknings- och teknikcentra, en välorganiserad kanal till nätverkssamarbete på lokal nivå och ända upp till internationell nivå. till riskkapital samt möjlighet Föredömligt exempel Bakom IZET Innovationszentrum Itzehoe i Tyskland står Gesellschaft für icke vinstdrivande företag som Technologieförderung Itzehoe mbH, ett grundats av Itzehoe stad och regionen Steinburg. Det erbjuder företag ändamålsenlig infrastruktur, flexibel service och expertrådgivning. Med det närbelägna Fraunhofer-Institut für Siliziumtechnologie ISIT och andra universitet och forskningsinstitut sker tekniköverföring. Under 1998 trädde IZET in som partner i det nordtyska kompetenscentret inom elektronisk handel. Man ger utbildning i entreprenörskap och finansieringsstrategier. En annan tjänst är att man hjälper till att få fram riskkapital. IZET ingår i ett regionalt nätverk med tio företagskuvöser i Schleswig-Holstein. I samarbete med andra teknikcentra runt om i EU initierar och deltar centret dessutom i projekt för att överföra forsknings- och utvecklingsrön samt standardiseringsprojekt. affärsplanering, Organisation IZET Innovationszentrum Itzehoe 60 Kontaktuppgifter Ingo Hussla Gesellschaft für Technologieförderung Itzehoe mbH Fraunhoferstr. 3 D-25524 Itzehoe TYSKLAND Tfn: (+49-4821) 778 600 Fax: (+49-4821) 778 500 E-post: info@izet. de Ytterligare information Rapport om stöd till nyskapande verksamhet i nordtyska företagskuvöser Internet: http://www. izet. de 2. Företagsservice och kvalitet Tema Det finns nu tillräckligt mycket erfarenhet av verksamhet i företagskuvöser för att vi skall kunna veta vilken roll de bör ha i den lokala ekonomiska utvecklingsprocessen, vad deras basutbud av tjänster bör bestå av och vilken kvalitetsnivå de bör uppnå. Genom att utbyta dessa erfarenheter borde en god standard kunna åstadkommas överallt. Föredömligt exempel Inom den franska sammanslutningen av företagskuvöser kallad ELAN pågår arbete med kvalitetsfrågor. Tillsammans med Frankrikes ekonomi-, finans- och industridepartement har man startat en process som har lett fram till en AFNOR-standard (dvs. en standard från franska standardiseringsorganet) om företagskuvösers funktioner och tjänster (NF X50. 770) samt en tillhörande certifieringsföreskrift (NF 248). Meningen är att standarden skall användas som ett utbildningsverktyg. Syftet är att uppnå bästa möjliga stöd till företagen. Detta initiativ har bl. a. lett till att nätverket av företagskuvöser i regionen Aquitaine har utfört en s. k. förrevision för att ta reda på vilka justeringar som måste göras för att nätverkets medlemmar skall kunna bli certifierade. Kuvöserna i fråga befinner sig för närvarande i en certifierings- process. Bordeaux Productic certifierades enligt standarden NF X50. 770 i januari 1999. Organisation ELAN (nationell) Bordeaux-Productic (regional) 61 Kontaktuppgifter Françoise Boivert Olivier Prudhomme Bordeaux-Productic Site Technologique de Marticot 33610 Cestas FRANKRIKE Tfn: (+33-5) 56 21 59 59 Fax: (+33-5) 56 78 89 13 E-post: fboivert@bordeaux-productic. alienor. fr Ytterligare information: Rapport om den franska standarden för företagskuvöser 3. Effektiv tekniköverföring Tema Att teknik skall överföras på ett verkningsfullt sätt från högskolor och forskningsinstitut till kommersiella tillämpningar är ett ofta nämnt – men svåruppnåeligt – mål. Vilka medel som är lämpliga för att regelmässigt nå detta mål är en central fråga för företagskuvöser. Föredömligt exempel Cambridge kan ståta med en koncentration av vetenskaps- och teknik- baserade företag som är ensam i sitt slag i Europa. Sedan 1987 då St John's Innovation Centre inrättades som en "teknikkuvös" i staden har över 100 företag slussats ut. För tillfället finns där 54 företag med omkring 750 anställda. Centret tillhandahåller service åt personer med bakgrund inom vetenskaplig och teknisk forskning. Tyngdpunkten ligger på hjälp att skaffa sig den som behövs vetenskapliga/tekniska kompetensen. En undersökning har visat att bara 15 av de 154 företag som fått hjälp av centret har upphört med verksamheten, jämfört med de ca 70 som rent statistiskt borde ha gjort det. affärskompetens komplettera den för att Organisation St John's Innovation Centre 62 Kontaktuppgifter Walter Herriot St John's Innovation Centre Cowley Road Cambridge CB4 4WS STORBRITANNIEN Tfn: (+44-0) 1223 42 02 52 Fax: (+44-0) 1223 42 08 44 E-post: wjherriot@stjohns. co. uk Ytterligare information Internet: http://www. admin. cam. ac. uk/univ/innovation/2. html 4. Möjligheten att starta företagskuvöser i nya branscher Tema Även om man ofta associerar företagskuvöser med vetenskapsbaserade företag, tillämpas systemet faktiskt även inom flera andra områden. Föredömligt exempel Företagskuvösen Travel Parks nätverk i Finland (som f. n. sträcker sig över Helsingfors, Esbo, Uleåborg, Nyslott och Vasa) är ett nätverk inom turistnäringen. Målet är att årligen hjälpa ca 60–80 företag att under en tvåårsperiod utvecklas och bli till väl fungerande och lönsamma småföretag, som kan erbjuda högkvalitativa och nya tjänster för turister och andra resande. Det finns ett nära samarbete mellan Travel Park och ett antal större finska rese- och turistrelaterade företag, något som alla inblandade parter drar nytta av. Organisation Travel Park Incubator Network 63 Kontaktuppgifter Jari Auranen Suomen Matkailun Kehitys Oy Travel Park Incubator Network Box 8, Pajuniityntie 11 FIN-00321 HELSINGFORS FINLAND Tfn: (+358-9) 5807 83 68 Fax: (+358-9) 5807 83 75 E-post: smak. helsinki@haaga. fi Ytterligare information Rapport om turism och tjänster Internet: http://www. haaga. fi/smak/travelpark 5. Värdet av arbete i nätverk för företagskuvöser och deras klienter Tema För att företagskuvöser skall vara kostnadseffektiva är det av yttersta vikt att de är sammankopplade i lokala innovationsnätverk. Dessa bör verka för ett samspel mellan nya och befintliga företag. Vidare bör de göra det möjligt för kuvöserna att dra maximal nytta av samarbete när det gäller företagsservice och sådana områden som högklassiga utbildningsprogram. Föredömligt exempel skapa 760 nya kunskapsbaserade De 17 företagskuvöserna i Helsingforsregionen, vilka sedan 1995 har varit med om att företag och 1300 arbetstillfällen, arbetar tillsammans i ett nätverk. Samarbetet går till på så sätt att olika grupper av kuvöser utvecklar utbildningsprogram, arbetar med kvalitetsfrågor eller försöker finna bättre sätt att identifiera presumtiva entreprenörer. Detta nätverkssamarbete, som även innefattar kommuner och medelstora och stora företag, är en av anledningarna till att detta politiska initiativ är kostnadseffektivt. Organisation Kontaktuppgifter Nylands arbetskrafts- och näringscentral Taavetti Mutanen Nylands arbetskrafts- och näringscentral Box 15 FIN-00241 Helsingfors 64 FINLAND Tfn: (+358-9) 2534 24 81 Fax: (+358-9) 2534 24 00 E-post: taavetti. mutanen@te-keskus. fi Ytterligare information Rapport om företagskuvöser i Helsingforsregionen Internet: http://www. yrityshautomot. net 6. Samarbete på nationell nivå Tema Företagskuvöser med likartade problem kan samarbeta på nationell nivå och gemensamt ta itu med viktiga frågor såsom servicekvalitet och främjande av tekniköverföring. Föredömligt exempel Den spanska sammanslutningen av företags- och innovationscentrer (ANCES) ger sina medlemmar hjälp med att för det första införa samarbetsprogram mellan de företag som stöds av dessa centrer, för det andra få till stånd erfarenhetsutbyte och benchmarking beträffande nätverkssamarbete, för det tredje införa "total quality management" samt för det fjärde med att på ett bättre sätt tillvarata potentialen i den teknik som utvecklas på högskolor. Dessutom hjälper den till att stödja avknoppningar från befintliga företag. Detta åstadkoms till stor del tack vare att medlemmarna bidrar till arbetet. Organisation Asociación Nacional de Centros Europeos de Empresas e Innovación Españoles Kontaktuppgifter D. Jesus Casanova Asociación Nacional de Centros Europeos de Empresas e Innovación Españoles Avda. Benjamín Franklin, 12 46980 Valencia SPANIEN Tfn: (+34) 96 199 42 00 Fax: (+34) 96 199 42 20 E-post: ances@ances. com Ytterligare information 65 Rapport om nätverkssamarbete mellan företags- och innovationscentrer och om ANCES-modellen i Spanien Internet: http://www. ances. com 7. Vikten av balans i finansieringen av företagskuvöser Tema Den första tiden har företagskuvöserna själva flera av de problem som deras klienter har. Som vilka nystartade företag som helst saknar de i början kunder, kassaflöde och kritisk massa. Även om privat finansiering är eftersträvansvärt tar det många år innan investeringarna har återbetalat sig och fram till dess finns det behov av offentlig finansiering. Föredömligt exempel Den franska vetenskapsparken Sophia Antipolis är störst i Europa med en yta på 2300 hektar, 1200 företag och 20 000 anställda. Centre International de Communication Avancée (CICA) svarar nu för 52 av dessa företag och omkring 800 anställda. Det startade 1987 med stöd från kommunen. CICA är odiskutabelt en framgång sett till uppfyllandet av de grundläggande målen om att stödja IT-baserade företag. Men trots att den privata sektorns finansiering stadigt ökar är det sannolikt att CICA:s beroende av finansiering från den offentliga sektorn kommer att kvarstå ytterligare några år. Organisation Kontaktuppgifter International de Communication Avancée (CICA) Alain André CICOM Organisation, CICA 2229, route des Crêtes Sophia Antipolis 06560 Valbonne FRANKRIKE Tfn: (+33-0) 4 92 94 20 00 Fax: (+33-0) 4 92 94 20 20 E-post: andre@cica. fr Ytterligare information Rapport om finansiering av företagskuvöser med fallstudie från Frankrike Internet: www. cica. fr 8. Den virtuella företagskuvösens potential 66 Tema företagskuvös En virtuell som utnyttjar modern informations- och kommunikationsteknik har många fördelar. Inte minst är det positivt att man kommer ifrån behovet av att satsa stora belopp på mark och byggnader. Föredömligt exempel Den virtuella teknikpark som har inrättats i den österrikiska delstaten Kärnten genom Lavanttaler Innovationszentrums försorg erbjuder ett begränsat antal tjänster vid själva centret (konferenslokaler, telefonväxel m. m. ), men många fler tjänster tillhandahålls nu via dator- och Internetuppkopplingar. Till dessa information och tjänster hör redovisningstjänster, videokonferenser samt rådgivning i ärenden som rör juridik, marknadsföring, kvalitet och standarder. Dessutom verkar man för att få till stånd aktivt samarbete mellan företag. Det kapital som annars skulle ha bundits i fastigheter kommer nu istället dels att investeras, så att avkastningen kan ersätta hyresintäkter, dels att användas som startkapital. Organisation Kontaktuppgifter Lavanttaler Innovationszentrum Dieter Rabensteiner Lavanttaler Innovationszentrum Österrike Tfn: (+43) 43 52 35 911 Fax: (+ 43) 43 52 35 851 E-post: rabensteiner@liz. at Ytterligare information Rapport om finansiering av en regional virtuell teknikpark Internet:http://www. liz. at 67