title: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY 6 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen osakertomus

eurovoc_concepts:
packaging
report
waste disposal
waste management
waste recycling

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 19. 11. 1999 KOM(1999) 596 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY 6 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen osakertomus 6 13 20 SISÄLLYSLUETTELO Johdanto. 3 I II III Jäsenvaltioiden asettamat pakkausjätteen kierrätystä ja hyödyntämistä koskevat määrälliset tavoitteet. Jäsenvaltioiden saavuttamat hyödyntämis-, kierrätys- ja uudelleenkäyttö- tavoitteet. IV Käytettävissä olevien lukujen arviointi. 2 I JOHDANTO Oikeusperusta Pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun neuvoston direktiivin 94/62/EY 1 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetään, että "Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelevat komission antaman osakertomuksen perusteella, ja neljän vuoden kuluttua 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta ajankohdasta lopullisen kertomuksen perusteella, jäsenvaltioissa 1 kohdan a ja b alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin pyrkimisestä saatua käytännön kokemusta kuten ympäristövaikutusten arviointeja". arviointimenetelmiä, tutkimuksen tieteellisen tuloksia sekä ja Direktiivin 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa asetetaan 50–65 prosentin hyödyntämistavoite, joka on saavutettava 31. kesäkuuta 2001 mennessä. Hyödyntämisellä tarkoitetaan sekä polttamista materiaalien (kompostointi mukaan asetetaan energiantuotantoa varten. Direktiivin 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa erityistavoite, jonka mukaan materiaaleista on saman määräajan kuluessa kierrätettävä 25– 45 prosenttia ja jokaisesta pakkausmateriaalista vähintään 15 prosenttia. kierrätystä luettuna) niiden että Direktiivin 6 artiklan 2 kohdan mukaan on edistettävä kierrätetyistä pakkausjätteistä saatavien materiaalien käyttöä pakkausten ja muiden tuotteiden tuotannossa. Direktiivin 94/62/EY 6 artiklan 5 kohdassa säädetään, että "Kreikka, Irlanti ja Portugali voivat erityisen tilanteensa vuoksi, joka johtuu vastaavasti pienten saarten suuresta lukumäärästä, maatalousvaltaisista ja vuoristoisista alueista ja pakkausten kulutuksen vähäisyydestä, päättää" saavuttaa 30. kesäkuuta 2001 mennessä 6 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja tavoitteita tavoitteet kuitenkin siten, että pakkausjätteistä hyödynnetään matalammalle asetetut vähintään 25 prosenttia saavuttaa 6 artiklan 1 kohdassa asetetut tavoitteet, mutta siirtää niiden saavuttamista enintään neljällä vuodella (31. joulukuuta 2005 saakka). Kreikkaa, Irlantia ja Portugalia koskevia poikkeuksia sovelletaan ainoastaan 6 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa asetettuihin tavoitteisiin. Neuvosto ja Euroopan parlamentti mukaisen tarkastelun tekevät direktiivin 6 artiklan 3 kohdan a alakohdan komission antaman osakertomuksen ja 30. kesäkuuta 2005 mennessä annettavan lopullisen kertomuksen perusteella. Komission osakertomuksen toimittamiselle ei ole asetettu erityistä määräpäivää. Direktiivin 6 artiklan 6 kohdan mukaan ne jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet tai ottavat käyttöön ohjelmia, joiden tavoitteet on asetettu 6 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa asetettuja tavoitteita ja hyödyntämiskapasiteetti, voivat ympäristönsuojelun korkean tason varmistamiseksi jatkaa näihin tavoitteisiin pyrkimistä sillä ehdolla, etteivät sitä varten toteutettavat toimenpiteet aiheuta sisämarkkinoiden vääristymistä eivätkä estä muita jäsenvaltioita noudattamasta tätä asianmukainen korkeammalle käytössään kierrätys- joilla on ja 1 EYVL L 365, 31. 12. 1994, s. 10. 3 - - - - direktiiviä. Itävalta, Belgia ja Alankomaat ovat soveltaneet tätä säännöstä. Tähän mennessä komissio on vahvistanut Itävallan 2 ja Belgian 3 ilmoittamat toimenpiteet. on perustuttava tietokantojen Direktiivin 94/62/EY 12 artiklan mukaan on otettava käyttöön pakkauksia ja pakkausjätteitä joiden avulla voidaan valvoa direktiivissä asetettujen tavoitteiden koskevia tietokantoja, saavuttamista. Näiden ovat tietokantajärjestelmään liittyvien taulukoiden vahvistamisesta pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY mukaisesti 3 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyn komission päätöksen 97/138/EY 4 mukaisia. Ensimmäiset, vuotta 1997 koskevat tiedot oli toimitettava komissiolle ennen 30. kesäkuuta 1999. Komissiolle toimitettaviin tietoihin on sisällytettävä tiedot markkinoille saatettujen, kierrätettyjen ja hyödynnettyjen pakkausmateriaalien määrästä. Uudelleen käytettyjen ja hävitettyjen pakkausmateriaalien määrää koskevien tietojen toimittaminen on vapaaehtoista. Komission päätöksen käytetään myös tiedotustarkoituksiin sekä perustana tuleville päätöksille artiklan mukaan 97/138/EY 7 taulukkoihin, kaikkia tietoja jotka näitä jäsenvaltiot velvoitetaan antamaan komissiolle Direktiivin 94/62/EY 17 artiklassa kertomuksia toimenpiteistä, joilla direktiivi pannaan täytäntöön. Näiden kertomusten laadinnassa käytettävä kyselylomake hyväksyttiin 27 päivänä toukokuuta 1997 eräiden ympäristöä koskevien direktiivien täytäntöönpanoon liittyvien kertomusten standardoinnista ja järkeistämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/692/ETY 5 mukaisesti (tiettyjen jätealan direktiivien soveltamista jäsenvaltioissa koskeviin kertomuksiin liittyvistä kyselylomakkeista (neuvoston direktiivin 91/692/ETY täytäntöönpano) tehty komission päätös 97/622/EY 6). Jäsenvaltioiden on täytettävä kyselylomakkeeseen komissiolle toimitettavat tiedot seuraavien direktiivin 94/62/EY artiklojen soveltamisesta: 4 artikla (Pakkausjätteiden syntymisen ja ehkäiseminen), 6 artikla (Hyödyntäminen ja kierrätys), 7 artikla (Palautus-, keruu- hyödyntämisjärjestelmät), 9 (Raskasmetallien pitoisuustasot pakkauksissa), 12 artikla (Tietojärjestelmät), 13 artikla (Tiedottaminen pakkausten käyttäjille), 14 artikla (Jätehuoltosuunnitelmat), 15 artikla (Taloudelliset ohjauskeinot) ja 16 artikla (Ilmoittaminen). (Perusvaatimukset), 11 artikla artikla Vaikka kertomuksenantamisvelvoite koskee kautta 1998–2000, komissio on pyytänyt jäsenvaltioita toimittamaan direktiivin täytäntöönpanoa koskevat jo aikaisemmin, mikäli mahdollista. Tanska ja Belgiaan kuuluva Flanderin alue ovatkin jo toimittaneet kertomuksensa, joita on käytetty tämän osakertomuksen laadinnassa. tiedot Osakertomuksen laajuus, tietolähteet ja rakenne Tämän osakertomuksen laajuus määräytyy tarpeesta toimittaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille asianmukaista tietoa, jonka avulla ne voivat tarkastella jäsenvaltioissa saatuja arviointitekniikoiden, kuten käytännön kokemuksia sekä tieteellisten tutkimusten ja ympäristötaseiden tuloksia. Koska viimeksi mainituista ei tällä hetkellä ole saatavissa relevanttia tietoa, tässä osakertomuksessa keskitytään pääasiassa "tavoitteisiin pyrkimisessä saavutettuihin käytännön kokemuksiin". 2 3 4 5 6 EYVL L 14, 19. 1. 1999, s. 24. EYVL L 257, 2. 10. 1999, s. 20. EYVL L 52, 22. 2. 1997, s. 22. EYVL L 377, 31. 12. 1991, s. 48. EYVL L 256, 19. 9. 1997, s. 13. 4 Tämä on laaja aihe, sillä siihen voidaan katsoa sisältyvän sekä jäsenvaltioiden asettamat tavoitteet että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi perustetut organisatoriset, määrälliset lainsäädännölliset ja hallinnolliset infrastruktuurit. Joidenkin jäsenvaltioiden käytännön kokemuksista ei ole toistaiseksi saatavissa kaikkia yksityiskohtaisia tietoja. Tämä koskee erityisesti tavoitteiden saavuttamiseksi perustetuista infrastruktuureista saatuja kokemuksia. On otettava huomioon, että direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on viivästynyt yleisesti, minkä vuoksi kokemuksista ei aina voida tehdä päätelmiä. Tämä viivästyminen johtuu pääasiassa säänneltävien kysymysten monimutkaisuudesta ja erityisesti eri osapuolten välisistä eturistiriidoista. Tästä syystä kansallisten lainsäätäjien on usein ollut vaikea saattaa direktiiviä säädetyn määräajan kuluessa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Jäsenvaltioiden asettamista tavoitteista sekä tähän mennessä saavutetuista kierrätys- ja hyödyntämisasteista on sen sijaan saatavissa tietoja. Sen vuoksi tässä osakertomuksessa jotka liittyvät direktiivin keskitytään pääasiassa näihin käytettävissä oleviin tietoihin, 94/62/EY 6 artiklan 1 kohdan a ja b alakohtaan. Lisäksi osakertomuksessa annetaan hyödyllisiä lisätietoja muun muassa pakkausten uudelleenkäytöstä sekä 6 artiklan 6 kohdan tähänastisesta soveltamisesta. Kyseisessä kohdassa säädetään mahdollisuudesta ylittää 6 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa asetetut tavoitteet. Kerätessään edellä mainittuja tietoja komissio on hyödyntänyt sekä joidenkin jäsenvaltioiden virallisesti julkaisemia tietoja että muista lähteistä saatuja tietoja, kuten taloudellisten toimijoiden julkaisemia tietoja, teollisuuden järjestöjen tekemiä tai tilaamia tutkimuksia ja direktiivistä 94/62/EY järjestetyissä kokouksissa esitettyjä tietoja. Komissio on erityisesti käyttänyt hyväkseen tutkimuksia, jotka on tehty pakkaus- ja pakkausjätealan politiikan ympäristötaseista (Eco-balances for policy-making in the domain of packaging and packaging waste, RDC and Coopers pakkausjätteen jätehuoltojärjestelmistä (Management systems for packaging waste, Pricewaterhouse Coopers, 1998, tilaajana European Recovery and Recycling Association, ERRA). and Lybrand, toukokuu 1997) ja luvut. Jotkin Tässä kertomuksessa esitetään viimeisimmät komission käytettävissä olevat kierrätystä koskevat tilastot voivat olla sikäli harhaanjohtavia, että joissakin maissa uudelleenkäyttö ja kierrätys lasketaan yhteen. Käytettävissä olevien tietojen voidaan katsoa jo tässä vaiheessa antavan oikeudenmukaisen yleiskuvan nykytilanteesta. Ne antavat jonkinlaisen käsityksen erityisesti ensimmäiseksi viisivuotiskaudeksi (1996–2001) asetettujen tavoitteiden saavutettavuudesta. Lisäksi näiden tietojen perusteella voidaan tarkastella 6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa asetettua velvoitetta, joka edellyttää tavoitteiden asettamista huomattavasti korkeammalle. että jotkin tärkeä huomata, On osaksi kertomuksessa valmisteluasiakirjoihin. Näistä asiakirjoista on kuultu jäsenvaltioita direktiivin 94/62/EY 21 artiklassa perustetussa komiteassa, jossa jäsenvaltioille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa, jotta asiakirjoissa esiintyneet virheet ja mahdolliset puutteellisuudet voitiin korjata. Koska kyseiset jäsenvaltiot eivät ole esittäneet huomautuksia, komissio katsoo, että tässä osakertomuksessa esitetyt luvut ovat totuudenmukaisia ja sopivat sen perustaksi. perustuvat esitetyt luvut On tärkeä muistaa, että direktiivin 94/62/EY 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu lopullinen kertomus, laaditaan ainoastaan joka on laadittava vuoteen 2005 mennessä, asianmukaisten raportointivaatimusten mukaisesti esitettyjen virallisten tietojen perusteella. 5 II JÄSENVALTIOIDEN ASETTAMAT PAKKAUSJÄTTEEN KIERRÄTYSTÄ JA HYÖDYNTÄMISTÄ KOSKEVAT MÄÄRÄLLISET TAVOITTEET voivat vahvistaa Jäsenvaltiot erityistavoitteensa, säännösten mukaisia. Tästä syystä jäljempänä esitettävät jäsenvaltiosta toiseen. yksityiskohtaisemmat toimenpiteensä ja määräaikansa sillä ehdolla, että ne ovat direktiivin tavoitteet vaihtelevat suuresti direktiivissä säädettyjä omat, jotka osallistuvat viranomaisten hyväksymään keräys- ja Itävallassa on sellaisten taloudellisten toimijoiden (valmistajat, maahantuojat, jakelijat), ja kierrätysjärjestelmään, saavutettava 25 prosentin kierrätystavoite pakkausjätteiden osalta siten, että jokaisesta pakkausmateriaalista on kierrätettävä vähintään 15 painoprosenttia. Tavoite on saavutettava kaikkina kalenterivuosina vuodesta 1997 alkaen. Jos taloudellinen toimija ei osallistu kyseiseen järjestelmään, sen on saavutettava jokaisena kalenterivuonna seuraavat, painoprosentteina ilmaistut kierrätystavoitteet: täyttäjät Paperi, kartonki, pahvi, aaltopahvi Lasi Keramiikka Metallit Muovit Juomapakkausten komposiittimateriaalit Muut komposiittimateriaalit 90 % 93 % 95 % 95 % 40 % 40 % 15 % Jokaisen taloudellisen toimijan on kerättävä tai otettava takaisin 90 prosenttia markkinoille saattamistaan pakkausmateriaaleista. Jos taloudellinen toimija kerää tai ottaa takaisin vähemmän kuin 90 prosenttia, mutta enemmän kuin 50 prosenttia, sen on osallistuttava hyväksyttyyn keräys- ja kierrätysjärjestelmään sen määrän osalta, joka on kerättävä tai otettava takaisin 90 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi, sekä saavutettava vastaavat tavoitteet. Jos toimija kerää tai ottaa takaisin vähemmän kuin 50 prosenttia markkinoille saattamistaan pakkausmateriaaleista, se on velvollinen osallistumaan hyväksyttyyn keräys- ja kierrätysjärjestelmään sen määrän osalta, joka puuttuu 100 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi, sekä sovellettava vastaavia kierrätystavoitteita. 6 Juomapakkauksia koskevat tavoitteet esitetään seuraavassa taulukossa prosenttiosuuksina saavutettava kotimaanmarkkinoilla myydystä uudelleentäytön ja ympäristöä säästävän kierrätyksen avulla sekä hyödyntämällä jätteitä energiantuotannossa: kokonaistilavuudesta. Tavoitteet on Kivennäis-, pöytä- ja soodavesi Olut Alkoholittomat virvoitusjuomat (kuten limonadi), alkoholittomat humala- ja mallasjuomat mukaan luettuina Hedelmämehut, hedelmämehujuomat ja nektarit Maito ja juoksevat maitotuotteet Viini Kuohuviinin tyyppiset juomat ja väkevät alkoholijuomat 1993 1994 1997 2000 90 90 80 40 25 60 60 92 91 80 45 40 65 65 92 92 80 60 60 80 70 96 94 83 80 80 80 80 On otettava huomioon, että sellaisissa jätteenkäsittelylaitoksissa, joissa jätteitä ei kierrätetä tai hyödynnetä lämmöntuotannossa (vaan sijoitetaan kaatopaikoille tai poltetaan hyödyntämättä niitä energiantuotannossa) voidaan käsitellä enintään seuraavat määrät muita pakkausjätteitä (jätteitä, jotka eivät ole peräisin juomapakkauksista). Vuosi Lasi Muovit 1994 1998 2001 70 000 t 54 000 t 38 000 t 160 000 t 90 000 t 60 000 t Paperi, kartonki, pahvi, aaltopahvi 209 000 t 140 000 t 99 000 t Metallit Komposiittimateriaalit 55 000 t 36 000 t 17 000 t 81 000 t 50 000 t 30 000 t Kaikkien näiden tavoitteiden perusteella voidaan todeta, että Itävalta ylittää direktiivissä 94/62/EY asetetun kierrätystä koskevan enimmäistavoitteen. Se on siis soveltanut direktiivin 6 artiklan 6 kohtaa. Itävallan kyseisen kohdan mukaisesti toimenpiteet on vahvistettu 22 päivänä joulukuuta 1998 tehdyllä komission päätöksellä (1999/42/EY). ilmoittamat Belgiassa tehdyllä alueiden välisellä yhteistyösopimuksella on asetettu seuraavassa taulukossa esitettävät tavoitteet. Liittovaltiolla on toimivalta saattaa ainoastaan tuotteita koskevat direktiivin 94/62/EY säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä (esimerkiksi 9 artikla ja liite II), sillä alueille kuuluu yksinomainen toimivalta asettaa pakkausjätteisiin sisältyvien pakkausmateriaalien hyödyntämistä ja kierrätystä koskevat tavoitteet direktiivin 94/62/EY 6 artiklan mukaisesti. Varmistaakseen direktiivin 94/62/EY ja erityisesti sen 6 artiklan yhtenäisen ja johdonmukaisen saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden täytäntöönpanon Belgian kolme aluetta katsoivat tarpeelliseksi tehdä yhteistyösopimuksen pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemisestä ja niistä huolehtimisesta. Tällä sopimuksella, joka 7 on oikeudellisesti sitova säädös, direktiivin 94/62/EY 6 artikla saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Vuosi 1996 1997 1998 1999 Kierrätys 35 % 40 % 45 % 50 % Hyödyntä- minen 50 % 60 % 70 % 80 % Tavoitteeksi asetettiin, että kaikkien materiaalien kierrätyksessä päästäisiin 15 prosentin tammikuuta 1998 mennessä. Belgia ilmoitti 13. heinäkuuta 1996 kierrätysasteeseen 1. direktiivin 94/62/EY 6 artiklan 6 kohdan mukaisesti joilla ylitetään direktiivissä asetetut tavoitteet. toimenpiteistä, Tanskassa on laadittu uusi jätehuoltostrategiaa koskeva neuvotteluasiakirja, jossa asetetaan seuraavat, vuoteen 2001 mennessä saavutettavat uudelleenkäyttö- ja kierrätystavoitteet: Paperi ja kartonki Lasi Muovit 55 % 65 % 15 % Vuosiksi 1998–2004 laaditussa kansallisessa jätehuoltosuunnitelmassa Affald 21 esitetyn arvion mukaan pakkausjätteistä kierrätetään 45 prosenttia ja hyödynnetään yhteensä 80 prosenttia vuoteen 2001 mennessä. Suomi on asettanut yhteiseksi uudelleenkäyttö- ja kierrätystavoitteeksi 82 prosenttia, joka on saavutettava 30. kesäkuuta 2001 mennessä. Saman määräajan kuluessa on saavutettava myös seuraavat kierrätykselle ja hyödyntämiselle asetetut erityistavoitteet: Kierrätys Hyödyntä- Paperi ja kartonki Lasi Metallit Muovit YHTEENSÄ 53 % 48 % 25 % 15 % 42 % minen 75 % 45 % 61 % Ranskassa on määrä saavuttaa direktiivissä säädetyt tavoitteet 30. kesäkuuta 2001 mennessä. Lisäksi pakkausjätteiden asettanut hyödyntämistavoitteeksi 75 prosenttia, joka on saavutettava vuoteen 2003 mennessä siten, että jokaisesta materiaalista hyödynnetään vähintään 60 prosenttia. Eco-Emballages7 kotitalouksien on 7 Eco-Emballages kierrätysjärjestelmästä sekä tarvittavasta rahoituksesta. organisaatio, joka on vastaa Ranskassa pakkausjätteiden keräys- ja 8 on yleiseksi asettanut Saksa yleiseksi kierrätystavoitteeksi 45 prosenttia, jotka on saavutettava 30. kesäkuuta 2001 mennessä. Eri materiaaleja koskevat kierrätystavoitteet, tammikuuta 1999 mennessä, ovat seuraavat: hyödyntämistavoitteeksi saavutettava 1. prosenttia jotka oli 65 ja Lasi Läkkipelti Alumiini Paperi ja kartonki Komposiitti- materiaalit 75 % 70 % 60 % 70 % 60 % Muovit 36 % (mekaaninen kierrätys) Muovien hyödyntämiselle asetettu 60 prosentin tavoite oli saavutettava saman määräajan kuluessa. Kreikka pyrkii saavuttamaan direktiivissä asetetut tavoitteet (se käyttää siis hyväkseen sille direktiivin 6 artiklan 5 kohdassa annettua oikeutta). Irlanti, joka käyttää hyväkseen sille direktiivin 6 artiklan 5 kohdassa annettua oikeutta, on asettanut jotka on saavutettava 30. kesäkuuta 2001 mennessä: seuraavat hyödyntämistavoitteet, Paperi Lasi Muovi Alumiini Teräs Metallit YHTEENSÄ 31 % 45 % 10 % 25 % 5 % 10 % 27 % Italian pakkausjätteitä koskevassa lainsäädännössä vahvistetaan direktiivissä asetetut tavoitteet (jätteistä on kierrätettävä 24–45 prosenttia siten, että jokaisesta pakkausmateriaalista kierrätetään vähintään 15 prosenttia, ja niistä on hyödynnettävä 50–65 prosenttia). Nämä tavoitteet on saavutettava maaliskuuhun 2002 mennessä. Pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemisestä ja niistä huolehtimisesta koskevassa yleisohjelmassa, joka on laadittu kyseisen lainsäädännön yhteydessä, vahvistetaan vuoden 2001 hyödyntämistavoitteeksi 49 prosenttia ja kierrätysasteeksi 42 prosenttia. Nämä tavoitteet eivät kuitenkaan näytä olevan pakollisia. 9 Eri materiaalien kierrätys- ja hyödyntämisasteiden odotetaan kehittyvän seuraavasti: Materiaali Kierrätys 2001 Hyödyntäminen Kierrätys 2002 Hyödyntäminen Teräs Alumiini Paperi Puu Muovi Lasi Yhteensä 38 % 35 % 45 % 58 % 17 % 48 % 42 % 2001 38 % 35 % 50 % 63 % 37 % 48 % 49 % 51 % 51 % 46 % 61 % 21 % 53 % 46 % 2002 51 % 51 % 52 % 66 % 50 % 53 % 55 % Luxemburg on asettanut kierrätystavoitteeksi 45 prosenttia (jokaisen pakkausmateriaalin osalta vähintään 15 prosenttia) ja hyödyntämistavoitteeksi 55 prosenttia. Molemmat tavoitteet on saavutettava 30. kesäkuuta 2001 mennessä. Alankomaat on sisällyttänyt direktiivissä 94/62/EY asetetun kierrätystä koskevan enimmäistavoitteen (45 prosenttia jokaisen pakkausmateriaalin osalta vähintään 15 prosenttia) ja hyödyntämistä koskevan enimmäistavoitteen (65 prosenttia) asetukseen. Nämä tavoitteet oli saavutettava elokuuhun 1998 mennessä. Lisäksi Alankomaissa on tehty "pakkaussopimus", jossa vahvistetaan materiaalien kierrätyksen yleistavoitteeksi 65 prosenttia (saavutettava 30. kesäkuuta 2001 mennessä) sekä seuraavat erityistavoitteet: ja Lasi Paperi ja kartonki Metallit Muovit Puu 90 % 85 % 80 % 27 % 15 % Lisäksi Alankomaat on asettanut muovin kemiallisen kierrätyksen tavoitteeksi 9 prosenttia. Pakkausjätteen syntymistä pyritään vähentämään 10 prosentilla vuoteen 1986 verrattuna. Portugali pyrkii saavuttamaan direktiivissä asetetut tavoitteet (ja käyttää siten hyväkseen sille direktiivin 6 artiklan 5 kohdassa annettua oikeutta). Espanja on vahvistanut direktiivissä asetetun tavoitteen. Lisäksi se pyrkii saavuttamaan huhtikuuhun jokaisesta pakkausmateriaalista kierrätetään vähintään 10 prosenttia. Tämän lisäksi Espanja pyrkii vähentämään pakkausjätteen syntymistä 10 prosentilla. 2000 mennessä kierrätysasteen prosentin siten, että 15 10 Ruotsi on asettanut seuraavat uudelleenkäyttö- ja kierrätystavoitteet, jotka oli saavutettava 1. tammikuuta 1997 mennessä: Uudelleenkäyttö ja kierrätys (lukuun ottamatta biologista käsittelyä) Alumiini (juomapakkaukset) Alumiini (muut kuin juomapakkaukset) Teräs PET (juomapakkaukset) Muovit (muut kuin PET-juomapakkaukset) Paperi ja muu kuin aaltopahvi Aaltopahvi Palautetut, Ruotsissa pullotettua viiniä ja väkeviä alkoholijuomia sisältäneet lasipullot Palautetut, Ruotsissa pullotettua olutta ja virvoitusjuomia sisältäneet lasipullot Lasi 90 % 50 % 50 % 90 % 30 % 30 % 65 % 90 % (uudelleenkäyttö) 95 % (uudelleenkäyttö) 70 % Lisäksi Ruotsissa on saavutettava seuraavat tavoitteet 30. kesäkuuta 2001 mennessä: Kierrätys Hyödyntä- minen Alumiini (juomapakkaukset) Alumiini (muut kuin juomapakkaukset) Teräs PET (juomapakkaukset) Muovit (muut kuin PET-juomapakkaukset) Paperi ja muu kuin aaltopahvi Aaltopahvi Lasi Puu Muut materiaalit (materiaalia kohden) 90 % 70 % 70 % 90 % 30 % 40 % 65 % 70 % 15 % 15 % 70 % 70 % 70 % 30 % Yhdistyneessä kuningaskunnassa on asetettu seuraavat tavoitteet: Vuosi Kierrätys materiaalia kohden 1999 2000 2001 10 % 13 % 16 % Hyödyntäminen 43 % 43 % 52 % 11 Taulukko II. 1: Tiivistelmä jäsenvaltioiden vuodeksi 2001 asettamista tavoitteista (prosentteina) Hyödyntä- minen (1) Kierrätys Kunkin materiaalin kierrätys Pakkausmateriaaleja koskevat kierrätystavoitteet paperi ja kartonki alumiini teräs lasi muovit juoma– pakkaus– ten kompo– siittimate- riaalit 15 40 60 15 90 55 53 (hyödyntä- minen 75) 15 95 15 25 15 95 15 25 15 93 65 48 70 60 70 75 25 (2001) 35 5 (2001) 38 45 (2001) 48 31 (2001) 45 (hyödyn- täminen 50) 15 40 15 15 (hyödyntä- minen 45) 36 (hyödyntä- minen 60) 10 (2001) 17 (hyödyntä minen 37) 85 (2001) 80 (2001) 80 (2001) 90 (2001) 27 (2001) 40 (pape– rin hyö– dynt. 70) 65 (pahvi) 90 (juomat) 70 (muut) 70 70 30 (70 hyödyntä- minen) 15 (30 hyödyntä- minen) Direktiivin tavoitteet (2) Itävalta (3) 1997 Itävalta (4) 1997 Belgia (1999) Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi 50–65 (25) 25–45 80 82 (uudelleen- käyttö ja hyödyntä- minen) 50-65 65 50–65 (2005) 50–65 (2005) 50–65 (2002) 55 65 (1998) 25 (2001) 50 (2005) 50–65 25 50 25–45 45 25–45 (2005) 25–45 (2005) 25–45 (2002) 45 45 (1998) 25 (2005) 25–45 (15 huhtik. 2000 mennes– sä) 15 15 15 (1998) 15 15 (2005) 15 (2005) 15 (2002) 15 15 (1998) 15 (2005) 15 (10 huhtik. 2000 mennessä) Yhdistynyt kuningaskunta 52 16 (1) Hyödyntämiseen sisältyy kierrätys mutta ei uudelleenkäyttöä (paitsi Suomessa, joka on asettanut yhteisen tavoitteen kierrätykselle ja uudelleenkäytölle). (2) Kreikka, Irlanti ja Portugali voivat asettaa alempia tavoitteita, mutta niiden on saavutettava vähintään 25 prosentin hyödyntämisaste ja muut tavoitteet 1. tammikuuta 2006 mennessä. (3) Hyväksyttyyn järjestelmään kuuluvat toimijat. (4) Muut toimijat. 12 III JÄSENVALTIOIDEN SAAVUTTAMAT HYÖDYNTÄMIS-, KIERRÄTYS- JA UUDELLEENKÄYTTÖTAVOITTEET Taulukon III. 1 tiedot ovat peräisin pakkauksia ja pakkausjätteitä käsittelevistä, vuotta 1997 koskevista kertomuksista, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet komission päätöksen 97/138/EY mukaisesti. Väestötiedot on saatu Eurostatilta. Pakkausmateriaalien määrä prosentteina paperi ja kartonki metallit lasi muovit teräs alu- miini komposiitti- materiaalit / puu / tekstiilit Markkinoille saatettujen pakkausmate- riaalien määrä kilotonneina 1 269 971 418 11 069 13 731 Määrä kilo– gram– moina asukasta kohden vuodessa 159 187 84 191 168 Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg 52 48 58 35 40 7 6 8 6 7,5 8,1 0,6 2 / 4 / – / 6 / 0,4 – / 15 / – –/ 14 / 0,1 20 21 12 30 27 14 19 22 14 11 17 22 19 23 16 17 / 10 / 0,2 Alankomaat 2 745 178 53 Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningas- kunta 923 7 755 105 133 57 39 8 8 10 Taulukko III. 1: Tiivistelmä jäsenvaltioissa markkinoille saatettujen pakkausmateriaalien määristä. 13 tehdä vain Taulukon III. 2 tiedot on kerätty eri vuosina, yleisluonteisia vertailuja. Noin puolet jäsenvaltioista on lähettänyt direktiivin 94/62/EY 12 artiklan ja direktiiviin liittyvän komission päätöksen 97/138/EY mukaisesti pakkauksia ja pakkausjätteitä koskevat kertomuksensa. joten niiden perusteella voi Jäljempänä olevissa taulukoissa III. 3, 4 ja 5 annetaan yksityiskohtaisempia tietoja (myös päivämäärät ja lähteet) jäsenvaltioissa saavutetuista kierrätys- ja hyödyntämistavoitteista yhdyskuntajätteiden ja muiden jätteiden osalta. Pakkausmateriaaleja koskevat kierrätystavoitteet Hyödyntä- minen Kierrätys paperi ja kartonki metallit lasi muovit teräs alumiini Komposiitti- materiaalit / puu / tekstiilit 15 / 15 / 15 29 / 14 / – – / 0 / 0 – / 42 / – – / 55 / 0 Direktiivin tavoitteet (1) 50–5 (25) 25–45 Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningas- kunta 66 70 83 54 51 65 25 18 35 78 15 65 34 61 62 37 42 36 63 25 18 32 33 55 3 58 30 15 75 47 57 40 59 48 19 37 27 65 66 53 15 34 4 8 44 82 72 35 20 12 82 17 2 7 5 72 67 15 17 20 45 26 24 17 26 15 77 75 61 48 41 75 26 38 36 59 75 44 37 76 25 15 20 6 10 5 45 5 4 10 2 12 14 7 (1) Kreikka, Irlanti ja Portugali voivat asettaa alempia tavoitteita, mutta niiden on saavutettava vähintään 25 prosentin hyödyntämisaste ja muut tavoitteet 1. tammikuuta 2006 mennessä. Taulukko III. 2: Tiivistelmä jäsenvaltioiden saavuttamista tavoitteista (prosentteina) 14 Taulukko III. 3: Kierrätys (prosentteina) YHT. (61)* 62 (37)* (42)* (35)* (63)* 25 18 32 33 (55)* 3 (58)* (30)* Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Yhdys- kuntajäte Muu kuin yhdyskuntajäte 58 61 29 86 6 33 41 21 13 40 63 26 61 37 Vuosi 1997 1997–1998 1997 1997 1997 1997 1996 1995 1998 1995–1996 1997 1998 1997 1997 1997 Lähde: paitsi: Italia: Management systems for packaging waste, Pricewaterhouse Coopers, 1998, tilaajana ERRA Programma generale di prevenzione e gestione dei rifiuti di imballaggio, CONAI, 1999 ja seuraavat, jotka on merkitty ( )*: A, D, DK, FIN, FR, NL, SW, UK: Komission päätöksen 97/138/EY mukaisesti pakkauksista ja pakkausjätteistä annetut kertomukset vuodelta 1997. 15 Taulukko III. 4: Hyödyntäminen (prosentteina) YHT. (66)* 70 (83)* (54)* (50)* (65)* 25 18 35 (78)* 15 (65)* (34)* Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Yhdys- kuntajäte Muu kuin yhdyskuntajäte 67 77 45 92 6 33 71 31 23 40 65 26 73 38 Vuosi 1997 (1997–1998) 1997 1997 1997 1997 (1996) (1995) (1998) (1995–1996) (97)* 1996 1998 1997 1997 Lähde: paitsi: Italia: Management systems for packaging waste, Pricewaterhouse Coopers, 1998, tilaajana ERRA Programma generale di prevenzione e gestione dei rifiuti di imballaggio, CONAI, 1999 ja seuraavat, jotka on merkitty ( )*: A, D, DK, FIN, FR, NL, SW, UK: Komission päätöksen 97/138/EY mukaisesti pakkauksista ja pakkausjätteistä annetut kertomukset vuodelta 1997. 16 Taulukko III. 5: Eri materiaalien kierrätys (prosentteina) Yht. Paperi/kartonki Metallit Lasi Muovit 75L 47M 57I 40N 59G 48D 19D 37F 27A 65K 66H 53J Teräs Alumiini 50C 34L 4M 8I 44N 82G 67K 45H 26J 82C 72G 35C 20C 12F 15K 17C 20C 24J 82G 17D 2D 7F 5A 72K 17E 26J 77L 75B 61M 48I 41N 75G 26B 38B 36F 59A 75K 44B 37B 76H 25J 20L 6M 20I 5N 45G 5D 4D 10F 2A 12K 14H 7J 61 62 37 42 36 63 25 18 32 33 55 3 58 30 Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Lähteet: A Eco-balances for policy-making in the domain of packaging and packaging waste, RDC and Coopers and Lybrand, toukokuu 1997, Euroopan komissio (tiedot vuosilta 1994–1995). Glass Gazette, syyskuu 1998 (FEVE, tiedot vuodelta 1997). EEA (tiedot vuodelta 1997). B C D ERRA, AIM, CIAA (joulukuun 1998 kertomus, Kreikkaa koskevat tiedot vuosilta 1995–1996). E F APEAL News, lokakuu 1996 (tiedot vuodelta 1995). Programma generale di prevenzione e gestione dei rifiuti di imballaggio, CONAI, 1999 (tiedot vuodelta 1998). G Saksan komission päätöksen 97/138/EY mukaisesti antama kertomus pakkauksista ja pakkausjätteistä (tiedot vuodelta 1997). H Ruotsin komission päätöksen 97/138/EY mukaisesti antama kertomus pakkauksista ja pakkausjätteistä (tiedot vuodelta 1997). Suomen komission päätöksen 97/138/EY mukaisesti antama kertomus pakkauksista ja pakkausjätteistä (tiedot vuodelta 1997). Yhdistyneen kuningaskunnan komission päätöksen 97/138/EY mukaisesti antama kertomus pakkauksista ja pakkausjätteistä (tiedot vuodelta 1997). päätöksen pakkausjätteistä (tiedot vuodelta 1997). Itävallan komission päätöksen 97/138/EY mukaisesti antama kertomus pakkauksista ja pakkausjätteistä (tiedot vuodelta 1997). kertomus pakkauksista 97/138/EY mukaisesti komission antama ja K Alankomaiden I J L M Tanskan komission päätöksen 97/138/EY mukaisesti antama kertomus pakkauksista ja pakkausjätteistä (tiedot vuodelta 1997). N Ranskan komission päätöksen 97/138/EY mukaisesti antama kertomus pakkauksista ja pakkausjätteistä (tiedot vuodelta 1997). 17 Taulukossa III. 6 esitetään erilaisten juomapakkausten uudelleenkäytössä saavutetut tavoitteet. Taulukko III. 6: Käytettävissä olevat (prosentteina) tiedot saavutetuista uudelleenkäyttöasteista Pakkaus Virvoitusjuoma- ja mehupakkaukset Olutpakkaukset Kivennäisvesi- pakkaukset Viinipakkaukset EU:n kokonaiskulutus 39 109 litraa (1996) 30 109 litraa (1996) 26 109 litraa (1997) 12 109 litraa Pakkausmateriaali Lasi PET Lasi Metalli- tynnyrit Lasi ja PET Lasi Uudelleenkäyttö yhteensä EU:ssa Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 13 109 litraa 2. 2 109 litraa 47 8 81 44 3 61 9 39 15 31 3 45 0 11 0 0 0 29 0 12 10 10 109 litraa 109 litraa 109 litraa 2. 1 109 litraa 58 53 92 71 14 60 73 4 12 34 69 54 33 28 3 32 39 8 25 24 21 6 80 16 52 31 30 34 13 66 89 96 94 2 88 9 17 10 12 86 83 9 27 71 10 29 0 0 5 50 32 55 0 Tyn- nyrit 1. 3 109 litraa 1 30 20 10 Maito- pakkaukset 37 109 litraa (1996) Lasi ja PC 9 109 litraa 19 6 0 0 0 6 1 15 0. 5 0 0 32 Lähde: Reuse of Müllvermeidung & Recycling, Andreas Golding D-72074 Tübingen). primary packaging. Lopullinen kertomus 1999 (Abfallberatung 18 Suomi on näiden tietojen lisäksi toimittanut komissiolle seuraavat tiedot uudelleen käytetyistä pakkausmateriaaleista: Materiaali Kokonais- käyttö Uudelleen- käyttö Markkinoille saatettu määrä Uudelleen- käyttöaste (tonnia) (tonnia) (tonnia) 378 500 328 600 294 100 201 700 256 800 13 300 LASI MUOVIT PAHVI- TAI AALTOPAHVI- JA KARTONKI– PAKKAUKSET METALLIT 239 400 206 900 Yhteensä 1 168 800 750 500 49 900 92 400 243 500 32 500 418 300 (%) 87 69 5 86 64 19 IV. KÄYTETTÄVISSÄ OLEVIEN LUKUJEN ARVIOINTI Uudelleenkäyttö Niiden lukujen perusteella, jotka ovat käytettävissä pakkausten uudelleenkäyttöasteesta eri jäsenvaltioissa, voidaan tehdä seuraavat päätelmät. Noin kolmasosa virvoitusjuoma-, kivennäisvesi- ja viinipakkauksista käytetään EU:ssa uudelleen. Uudelleenkäyttöjärjestelmiä on kuitenkin huomattavasti enemmän tarjolla pohjoisissa jäsenvaltioissa kuin eteläisissä. Uudelleen käytettävät pakkaukset ovat useimmiten lasia (kaikki juomat) tai PET-muovia8 (kivennäisvedet ja virvoitusjuomat). Kivennäisvesipakkauksia käytetään eniten uudelleen Itävallassa, Saksassa, Tanskassa, Suomessa, Alankomaissa ja Ruotsissa, joissa uudelleenkäyttöaste on lähes tai enemmän kuin 90 prosenttia pullotetusta määrästä (lasi- tai PET-muovipakkaukset). Muissa jäsenvaltioissa uudelleenkäyttöasteet ovat sen sijaan erittäin alhaisia. Itävallassa, Ruotsissa ja Suomessa viinipakkauksista käytetään puolet tai kaksi kolmasosaa uudelleen9, mutta myös Saksassa, Tanskassa, Espanjassa ja Portugalissa päästään huomattaviin uudelleenkäyttöasteisiin tällä alalla. Itävallassa, Saksassa, Ruotsissa, Suomessa ja Portugalissa käytetään uudelleen yhdestä kahteen kolmasosaa virvoitusjuomien lasipakkauksista. Tanskassa uudelleenkäyttöaste on 80 prosenttia, kun taas muissa maissa, luku vaihtelee kymmenestä 15 prosenttiin. Virvoitusjuomien PET-pakkausten uudelleenkäyttöaste on huomattava myös Suomessa, Itävallassa, Saksassa ja Ruotsissa. joista on käytettävissä tietoja, Oluen osalta ero pohjoisen ja etelän välillä ei ole yhtä suuri: ainoastaan Italiassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa ja Ranskassa pakkausten uudelleenkäyttöaste jää alle 20 prosentin. Muissa maissa luku vaihtelee 30 prosentista 50 prosenttiin (Ruotsi ja Espanja) tai yltää jopa yli 70 prosenttiin. Tanskassa ja Alankomaissa uudelleenkäyttö on 100 prosenttista. Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Itävallassa ja Alankomaissa sekä jossain määrin myös Belgiassa ja Saksassa käytetään edelleen maitopakkausten uudelleenkäyttöjärjestelmiä. Vaikka direktiivissä 94/62/EY ei ole asetettu tarkkoja määrällisiä tavoitteita, jotka koskisivat pakkausten uudelleenkäyttöä, uudelleenkäyttö kuuluu – kuten direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa mainitaan – pakkausjätehuollon perusperiaatteisiin. Direktiivin 5 artiklassa pakkausten kannustetaan uudelleenkäyttöjärjestelmien käyttöön, joita voidaan käyttää uudelleen aiheuttamatta vahinkoa ympäristölle. Lisäksi direktiivin 3 artiklan 5 kohdassa vahvistetaan, että uudelleen käytetystä pakkauksesta tulee pakkausjätettä vasta sen jälkeen, kun sitä ei enää käytetä uudelleen. perustamissopimuksen mukaisesti sellaisten Kierrätys Käytettävissä olevista että pakkausdirektiivissä vuonna 1994 asetetut kierrätystavoitteet on mahdollista saavuttaa. Yleinen 25 prosentin kierrätystavoite on jo – neljä vuotta ennen määräaikaa – saavutettu III. 3) voidaan päätellä, III. 2 ja taulukot luvuista (ks. 8 9 PET: polyeteenitereftalaatti. Luvut ovat vuodelta 1994, joten niihin on syytä suhtautua varauksellisesti. 20 kaikissa jäsenvaltioissa, joita tavoite koskee. Irlantiin, Portugaliin ja Kreikkaan sovelletaan direktiivin 6 artiklan 5 kohdan säännöstä, jossa sallitaan direktiivissä säädettyjä alhaisemmat tavoitteet tai samat tavoitteet myöhempään määräaikaan mennessä. Kreikka on jo saavuttanut 25 prosentin ja Irlanti 18 prosentin kierrätysasteen. Kierrätyksen enimmäistavoite, 45 prosenttia, on jo ylitetty Itävallassa, Belgiassa ja Alankomaissa, jotka ovat soveltaneet 6 artiklan 6 kohtaa. Käytettävissä olevien tilastojen mukaan voisi kuitenkin päätellä, että myös Ruotsi ja Saksa, jotka eivät tähän mennessä ole soveltaneet 6 artiklan 6 kohtaa, ovat ylittäneet enimmäistavoitteen. Tanska ja Suomi lähestyvät kierrätyksen enimmäistavoitetta, kun taas Italia, Luxemburg ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ja juuri saavuttaneet direktiivin vähimmäistavoitteen ylittävän kierrätysasteen. juuri Käytettävissä olevien tilastojen perusteella näyttää siltä, että kullekin materiaalille asetettu 15 prosentin kierrätysaste on ylitetty reippaasti useimmissa jäsenvaltioissa (ks. taulukot III. 2 ja III. 5). Teräksen ja alumiinin kierrätysaste ylittää selvästi 50 prosenttia pohjoisissa jäsenvaltioissa. Eteläiset jäsenvaltiot ovat kehityksessä jäljessä, vaikka kierrätys on sielläkin lisääntymässä. Maantieteelliset erot ovat vähäisimmät lasin ja paperin osalta. Lasin kierrätysaste vaihtelee 70 prosentista 90 prosenttiin Itävallassa, Saksassa, Belgiassa, Alankomaissa ja Ruotsissa. Ranskassa, Italiassa, Suomessa, Portugalissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Espanjassa ja Kreikassa kierrätetään yli 25 prosenttia ja monissa tapauksissa lähes 50 prosenttia. Euroopan lasipakkausliiton julkaisemat tilastot vahvistavat nämä luvut. Niiden maiden lisäksi, joissa on jo vahva paperin kierrätysperinne, myös muissa maissa, kuten Luxemburgissa ja Italiassa, on päästy korkeaan kierrätysasteeseen. jonka kierrätysaste useissa maissa on edelleen direktiivin tavoitetta Ainoa materiaali, alhaisempi, on muovi. Muoville asetetun 15 prosentin kierrätysasteen ylittivät Saksa (45 prosenttia, Itävalta kutsuttu (20 prosenttia). Alankomaat, Italia, Ruotsi ja Suomi eivät kuitenkaan – neljä vuotta ennen määräajaksi asetettua 30. päivää kesäkuuta 2001 – ole kovin kaukana tästä tavoitteesta. "syöttökuormakierrätys") sisältyy johon niin ja Komissiolta puuttuvat useimpien jäsenvaltioiden luvut komposiittimateriaalien, kuten juoma- ja maitopurkkien kierrätyksestä. Juomapurkkien kierrätys lasketaan usein mukaan paperin ja kartongin kierrätyslukuihin, vaikka komposiittimateriaalista valmistetut juomapakkaukset olisi selvästikin erotettava paperipakkauksista. Hyödyntäminen Useimmat jäsenvaltiot ovat jo saavuttaneet 50 prosentin vähimmäistavoitteen, joka on määrä saavuttaa kesäkuuhun 2001 mennessä. Hyödyntämisen enimmäistavoitteen, 65 prosenttia, ovat ylittäneet Itävalta, Belgia, Tanska ja Alankomaat. Käytettävissä olevien tilastojen mukaan näyttäisi myös siltä, että Ruotsi, Saksa ja Tanska joutuvat soveltamaan direktiivin 6 artiklan 6 kohtaa saavutetun hyödyntämisasteen osalta. Saksa ja Ruotsi ovat saavuttamassa hyödyntämisen enimmäistavoitteen, kun taas Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta eivät ole vielä saavuttaneet hyödyntämiselle asetettua 50 prosentin vähimmäistavoitetta, vaikkakin ne ovat ilmoittaneet korkeat kierrätysasteet. 21


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-2179/99 från Per Stenmarck (PPE-DE) till kommissionen. Budget.

eurovoc_concepts:
cooperation policy
drawing up of the EU budget

formats: html pdf print

text: C 219 E/110 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/140) SKRIFTLIG FR¯GA E-2170/99 fr(cid:229)n John McCartin (PPE-DE) till kommissionen (29 november 1999) ˜mne: F(cid:246)ljder av eurons inf(cid:246)rande p(cid:229) systemet f(cid:246)r f(cid:246)rtidspensioner Efter att euron inf(cid:246)rdes i (cid:229)r har jordbrukare i Irland f(cid:229)tt erfara en minskning med 5,055 procent i utbetalningarna fr(cid:229)n systemet f(cid:246)r f(cid:246)rtidspensioner. Jordbruksdepartementet har f(cid:246)rklarat att full kompen- sation kommer att utbetalas f(cid:246)r denna minskning s(cid:229) snart man erh(cid:229)llit ett slutligt godk(cid:228)nnande fr(cid:229)n kommissionen. Kan kommissionen ge detaljerad information om den kompensation som kommer att utbetalas och ange vilka kategorier av jordbrukare inom detta pensionssystem som kommer att vara ber(cid:228)ttigade till den. Kan kommissionen ocks(cid:229) uppge n(cid:228)r den kommer att godk(cid:228)nna kompensationssystemet och n(cid:228)r kompensatio- nen kommer att utbetalas till jordbrukarna. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (16 december 1999) Minskningen av utbetalningarna inom ramen f(cid:246)r ordningen f(cid:246)r f(cid:246)rtidspensionering av jordbrukare i Irland, till f(cid:246)ljd av (cid:246)verg(cid:229)ngen till euro den 1 januari 1999, kommer att kompenseras genom ett direktst(cid:246)d till Irland i enlighet med kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 755/1999 av den 12 april 1999 om fastst(cid:228)llande av maximibeloppet f(cid:246)r det kompensationsst(cid:246)d som beviljas till f(cid:246)ljd av kurserna f(cid:246)r omr(cid:228)kning av euro till nationella valutaenheter eller de v(cid:228)xelkurser som g(cid:228)llde den 1 och 3 januari 1999 (1). De irl(cid:228)ndska f(cid:246)rslagen betr(cid:228)ffande de kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rderna inom den gemensamma jordbruks- politiken (milj(cid:246)(cid:229)tg(cid:228)rder inom jordbruket och f(cid:246)rtidspensionering) som p(cid:229)verkats av (cid:246)verg(cid:229)ngen till euron p(cid:229) Irland, meddelades kommissionen den 2 november 1999. De aktuella f(cid:246)rslagen omfattar kompensation enligt det maximibelopp f(cid:246)r kompensationsst(cid:246)d som f(cid:246)reskrivs i bilagan till kommissionens f(cid:246)rordning. Kommissionen bed(cid:246)mer f(cid:246)r n(cid:228)rvarande de irl(cid:228)ndska f(cid:246)rslagen. Denna bed(cid:246)mning som f(cid:246)reskrivs i kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2808/98 av den 22 december 1998 om till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter f(cid:246)r den agromonet(cid:228)ra ordningen f(cid:246)r euron inom jordbrukssektorn (2), genomf(cid:246)rs enligt det f(cid:246)rfarande som fastst(cid:228)lls i artikel 88. 3 (f. d. artikel 93) i EG-f(cid:246)rdraget. (1) (2) EGT L 98, 13. 4. 1999. EGT L 349, 24. 12. 1998. (2000/C 219 E/141) SKRIFTLIG FR¯GA P-2179/99 fr(cid:229)n Per Stenmarck (PPE-DE) till kommissionen (19 november 1999) ˜mne: Budget I budgeten f(cid:246)r (cid:229)r 2000 finns det risk f(cid:246)r att Europaparlamentet s(cid:228)ger upp den budgetram, som antogs f(cid:246)r mindre (cid:228)n sex m(cid:229)nader sedan. Detta vore mycket allvarligt och skulle inneb(cid:228)ra en risk f(cid:246)r h(cid:246)jda kostnader f(cid:246)r alla skattebetalare inom EU. Ministerr(cid:229)det f(cid:246)resl(cid:229)r en linj(cid:228)r nedsk(cid:228)rning p(cid:229) 10 procent i kategori fyra. Detta (cid:228)r en d(cid:229)lig prioritering som riskerar att f(cid:229) negativa konsekvenser. Budgetmyndighetens tv(cid:229) grenar m(cid:229)ste gemensamt g(cid:246)ra de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga prioriteringarna s(cid:229) att budgetramarna kan h(cid:229)llas. ˜r kommissionen beredd att ta fram det underlag som r(cid:229)det beh(cid:246)ver f(cid:246)r att kunna g(cid:246)ra de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga prioriteringarna inf(cid:246)r den andra behandlingen av budgeten? 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/111 Svar fr(cid:229)n Michaele Schreyer p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (4 januari 2000) Kommissionen anser, i likhet med parlamentsledamoten, att en omf(cid:246)rdelning utifr(cid:229)n fastst(cid:228)llda prioriter- ingar av anslagen under rubrik 4 i budgetplanen (cid:228)r att f(cid:246)redra framf(cid:246)r en linj(cid:228)r nedsk(cid:228)rning av utgifterna, och att en s(cid:229)dan omf(cid:246)rdelning skall g(cid:246)ras innan ramarna i budgetplanen (cid:246)verskrids. P(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt kan man finansiera i synnerhet (cid:229)teruppbyggnad av Kosovo, fiskeavtal med Marocko, st(cid:246)d till (cid:214)sttimor och Turkiet. Detta (cid:228)r utg(cid:229)ngspunkten f(cid:246)r kommissionens f(cid:246)rslag till (cid:228)ndringsskrivelse nr 4/2000. Kommissionen har omf(cid:246)rdelat anslagen under rubrik 4 f(cid:246)r att ta h(cid:228)nsyn till aktuella politiska prioriteringar och h(cid:228)ri ligger skillnaden mot det ursprungliga prelimin(cid:228)ra budgetf(cid:246)rslaget. L(cid:229)t oss ta ett exempel. Visserligen f(cid:246)resl(cid:229)r kommissionen att anslaget till samarbete med Medelhavsl(cid:228)nderna minskas med 3,5 procent j(cid:228)mf(cid:246)rt med det prelimin(cid:228)ra budgetf(cid:246)rslaget, men anslaget (cid:228)r fortfarande h(cid:246)gre (cid:228)n det var i 1999 (cid:229)rs budget och detta just f(cid:246)r att ta h(cid:228)nsyn till att st(cid:246)d till gemenskapens grannl(cid:228)nder och till Turkiet (cid:228)r prioriterat. (cid:214)ver- huvudtaget inneh(cid:229)ller (cid:228)ndringsskrivelsen ett antal omf(cid:246)rdelningar och motiveringar f(cid:246)r dem. Kommissionen f(cid:246)resl(cid:229)r att r(cid:229)det fastst(cid:228)ller sina prioriteringar utifr(cid:229)n detta och utifr(cid:229)n hur budgeten genomf(cid:246)rdes 1999. ˜ndringsskrivelse nr 4/2000 inneh(cid:229)ller ocks(cid:229) finansieringsf(cid:246)rslag som (cid:246)verstiger taket i rubrik 4 och f(cid:246)rslag om att anv(cid:228)nda flexibilitetsmekanismen. Det (cid:228)r kommissionens uppfattning, att det inte g(cid:229)r att finansiera alla nya behov inom omr(cid:229)det f(cid:246)r yttre f(cid:246)rbindelser bara genom att omf(cid:246)rdela medel, (cid:229)tminstone inte utan att redan beslutade program drabbas. (2000/C 219 E/142) SKRIFTLIG FR¯GA E-2181/99 fr(cid:229)n Jorge Moreira da Silva (PPE-DE) till r(cid:229)det (30 november 1999) ˜mne: Koldioxidutsl(cid:228)pp i Portugal Vid konferensen om klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar i Kyoto 1997 f(cid:246)rhandlade Portugal, mot bakgrund av den j(cid:228)mf(cid:246)rt ekonomiska eftersl(cid:228)pningen i med 1990, fram till 2012. landet, fram r(cid:228)tten att (cid:246)ka koldioxidutsl(cid:228)ppen med 40 procent, Medan majoriteten av EU-l(cid:228)nderna s(cid:229)lunda gick med p(cid:229) att minska sina utsl(cid:228)pp av v(cid:228)xthusgaser var Portugal det enda EU-landet som fick r(cid:228)tt att (cid:246)ka sina. I f(cid:246)rra veckan offentliggjordes en omfattande unders(cid:246)kning om de grundl(cid:228)ggande orsakerna till utsl(cid:228)pp av v(cid:228)xthusgaser. Unders(cid:246)kningen hade gjorts av gruppen f(cid:246)r analys av milj(cid:246)system vid Universidade Nova de Lisboa. Av unders(cid:246)kningen framgick det att Portugal redan har (cid:246)kat sina koldioxidutsl(cid:228)pp med 34 procent j(cid:228)mf(cid:246)rt med (cid:229)r 1990. Enligt utsikterna kommer Portugal, j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1990, att ha (cid:246)kat sina koldioxidutsl(cid:228)pp med 62 procent fram till (cid:229)r 2010. Detta (cid:228)r mycket mer (cid:228)n det i sig redan gener(cid:246)sa tillst(cid:229)ndet att (cid:246)ka med 40 procent (fram till 2012). Med tanke p(cid:229) situationens allvar vill jag d(cid:228)rf(cid:246)r br(cid:229)dskande fr(cid:229)ga r(cid:229)det f(cid:246)ljande: 1. Vilka (cid:228)r de f(cid:228)rskaste uppgifter som r(cid:229)det har om utsl(cid:228)pp av v(cid:228)xthusgaser i Portugal? 2. Vad har den portugisiska regeringen konkret gjort f(cid:246)r att kontrollera och minska utsl(cid:228)ppen av v(cid:228)xthusgaser? 3. Finns det andra l(cid:228)nder f(cid:246)rutom Portugal som uppvisar s(cid:229) stora skillnader n(cid:228)r det g(cid:228)ller koldioxid- utsl(cid:228)pp, mellan de gr(cid:228)nsv(cid:228)rden som fastst(cid:228)lldes i Kyoto och de v(cid:228)rden som man kan f(cid:246)ruts(cid:228)ga f(cid:246)r 2012? 4. Vad (cid:228)mnar r(cid:229)det g(cid:246)ra f(cid:246)r att undvika att det eventuellt uppst(cid:229)r en situation d(cid:228)r EU:s medlemsstater generellt inte kan h(cid:229)lla fast vid de gr(cid:228)nsv(cid:228)rden som fastst(cid:228)lldes vid Kyoto-konferensen?


title: WRITTEN QUESTION P-2220/99 by Theresa Villiers (PPE-DE) to the Commission. Tax discussions.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Ecofin
double taxation
operation of the Institutions
proposal (EU)
savings
tax system

text: 20. 6. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 170 E/151 (2000/C 170 E/184) WRITTEN QUESTION E-2207/99 by Antonio Tajani (PPE-DE) to the Commission (29 November 1999) Subject: Demolition of the former Pacini Theatre by the Fucecchio municipal authorities (Florence) In 1997 the council of the municipality of Fucecchio (Florence), adopted Decisions Nos 42 and 78 in which it approved a bypass around the historic centre of Fucecchio which would entail the demolition of the former Pacini Theatre, built in 1 700. The theatre would be replaced by a new, larger, reinforced- concrete building and a 400-square-metre section of the public square would be sold to the real-estate company (cid:145)Cabel(cid:146). The above decisions, which involve changes to the urban development plan, are contrary to Law No 1089 of 1 June 1939 in which Article 1 of the general provisions on the protection of items of artistic and historical interest stipulates that a public square is inalienable by virtue of Article 23, in that it is property of which a public authority may not dispose. The resolutions which the Fucecchio authorities intend to adopt will be extremely detrimental to the Fucecchio community and run counter to the general provisions on the protection of the artistic and cultural heritage, at both national and European levels. Would the Commission be willing to urge the relevant Italian authorities to ensure that the European cultural heritage is preserved and protected according to the provisions of Article 128 of the Treaty, which stipulates, inter alia, that Community action in the cultural domain should seek to promote the cultures of the Member States whilst at the same time bringing the common cultural heritage to the fore? Answer given by Mrs Reding on behalf of the Commission (20 December 1999) The EC Treaty (cid:129) and in particular Article 151 thereof (formerly Article 128) (cid:129) gives the Community competence in the area of culture. According to Article 151, Community action is aimed exclusively (cid:129) in full compliance with the principle of subsidiarity (cid:129) at contributing to cooperation between Member States; contributing to the flowering of the cultures of the Member States, while respecting their national and regional diversity; and fostering cooperation with third countries and the competent international organisations in the sphere of culture. Consequently, the Commission cannot intervene in a matter which, in this case, is solely the responsibility of Italy. (2000/C 170 E/185) WRITTEN QUESTION P-2220/99 by Theresa Villiers (PPE-DE) to the Commission (19 November 1999) Subject: Tax discussions 1. What meetings have been held in the last month to discuss elements of what is known as the Monti tax package, and what meetings are scheduled for the same purpose in the next two months? Specifically, what tax matters have been discussed at the meetings held during the last month, and 2. what matters are due to be discussed at upcoming meetings? In the interests of transparency, will the Commission provide Parliament with summary reports of 3. these meetings and with any documents on which discussions have been based? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (3 December 1999) 1. and 2. The following is a list of the meetings with Member States which have taken place since 1 October 1999. The tax package is due to be discussed at the European Council in Helsinki on 10 and C 170 E/152 Official Journal of the European Communities EN 20. 6. 2000 11 December 1999. Apart from that, there is no information at present on what, if any, further meetings will take place in the next two months on the subject of the tax package. The code of conduct group met on 14 and 15 October 1999 and on 27 October 1999 when a few outstanding issues and a first draft of the group(cid:146)s final report were discussed. Revised drafts were prepared, considered and further developed at meetings on 3 and 4 November 1999 and 12 November 1999 and the report of the group was presented to the Ecofin Council meeting on 29 November 1999. On the proposal for a directive on the taxation of savings income there was a Council working group technical meeting on 6 October 1999 on certificate procedure and elimination of double taxation. At the Ecofin Council on 8 October 1999 reports were presented on the promotion of the principles of the proposed directive in the dependent and associated territories of Member States. At a Council working group high level meeting on 19 October 1999 there was a general discussion on a possible redrafting of the savings directive. There was a Council ad hoc meeting at political level on 28 October 1999 on outstanding issues of the tax package. The Ecofin Council on 8 November 1999 examined the tax package as a whole. A meeting organised by the Presidency with market operators took place on 18 November 1999, there was a Council working group meeting on 22 November 1999, and the proposal was discussed at the Ecofin Council on 29 November 1999. On the proposal for a directive on interest and royalty payments a Council working group meeting took place on 26 October 1999 on all issues outstanding. A further Council working group meeting on outstanding issues took place in the afternoon of 17 November 1999. The proposal was discussed along with the other two elements of the tax package at the Ecofin Council on 29 November 1999. 3. As all the meetings listed above are Council meetings, the official reports of these meetings and all working documents discussed at the meetings are the responsibility of the Council. The Commission does not, therefore, have the authority to supply these documents to the Parliament. However, the Commis- sioner responsible for the internal market has undertaken to be available to the relevant parliamentary committees to discuss and explain in person the position of the Commission on policy issues, and he discussed the tax package with the Economic and monetary committee on 25 November 1999. (2000/C 170 E/186) WRITTEN QUESTION E-2231/99 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission (1 December 1999) Subject: Estimate of the black economy Please give estimates or a range of estimates of the size of the (cid:145)black(cid:146) economy for each of the Member States and briefly describe the methodological basis of calculation. Answer given by Mr Solbes Mira on behalf of the Commission (21 December 1999) The concept of the (cid:145)black(cid:146), hidden or underground economy is not well defined. The Commission is not directly engaged in measuring it and has no estimates of its size. A large number of transactions and activities are in fact not recorded by administrative processes or by statistical enquiries for a wide range of reasons (including fraud, but also absence, exemptions, size thresholds). These transactions or activities are not necessarily in any sense hidden


title: Dictamen del Comité consultivo sobre operaciones de concentración emitido en su septuagesimoprimera reunión de 18 de noviembre de 1999 en relación con un proyecto de decisión en el asunto COMP M.1608 — KLM/Martinair III (procedimiento complementario)Texto pertinente a efectos del EEE

eurovoc_concepts:
Netherlands
advisory committee (EU)
air transport
economic concentration
merger control

formats: fmx4 pdf print xhtml

text: 23. 2. 2005 ES Diario Oficial de la Unión Europea C 47/5 Dictamen del Comité consultivo sobre operaciones de concentración emitido en su septuagesimo- primera reunión de 18 de noviembre de 1999 en relación con un proyecto de decisión en el asunto COMP M. 1608 — KLM/Martinair III (procedimiento complementario) (2005/C 47/03) (Texto pertinente a los fines del EEE) 1. El Comité consultivo está de acuerdo con la Comisión en que KLM ha facilitado información inexacta y desvirtuada por lo que respecta a los destinos cubiertos por los vuelos chárter de Transavia hacia la zona del mediterráneo. 2. El Comité consultivo conviene con la Comisión en que KLM ha suministrado información inexacta y desvirtuada por lo que respecta a los destinos cubiertos por los vuelos regulares de Transavia hacia la zona del mediterráneo. 3. El Comité consultivo coincide con la Comisión en que la información inexacta y desvirtuada referente los destinos cubiertos por los vuelos chárter de Transavia incluía facetas importantes del mercado de la operación propuesta y en que la conducta de KLM constituye una infracción grave en el sentido de la letra b) del apartado 1 del artículo 14. 4. El Comité consultivo está de acuerdo con la Comisión en que la información inexacta y desvirtuada referente los destinos cubiertos por los vuelos regulares de Transavia incluía facetas importantes del mercado de la operación propuesta y en que la conducta de KLM constituye una infracción grave en el sentido de la letra b) del apartado 1 del artículo 14. 5. El Comité consultivo coincide con la Comisión en que la información inexacta y desvirtuada referente los destinos cubiertos por los vuelos chárter de Transavia se facilitó, como mínimo, debido a una negli- gencia general y en que, por consiguiente, la conducta de KLM justifica la imposición de una multa. 6. El Comité consultivo conviene con la Comisión en que la información inexacta y desvirtuada referente los destinos cubiertos por los vuelos regulares de Transavia se facilitó, como mínimo, debido a una la conducta de KLM justifica la imposición de una negligencia general y en que, por consiguiente, multa. 7. La mayoría del Comité consultivo está de acuerdo con el importe de la multa propuesto la Comisión en el proyecto de decisión, mientras que una minoría no lo está. 8. El Comité consultivo invita a la Comisión a que tenga en cuenta todas las demás cuestiones suscitadas en el debate. 9. El Comité consultivo recomienda la publicación de este dictamen en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas


title: Resolução do Parlamento Europeu sobre a preparação da reforma dos Tratados e da próxima Conferência Intergovernamental (C5-0143/1999 - 1999/2135(COS))

eurovoc_concepts:
EU employment policy
European Constitution
European social policy
Treaty on European Union
citizens' Europe
economic policy
institutional reform
intergovernmental conference (EU)
revision of an agreement
the EU's international role

formats: pdf print

text: C 189/222 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 7. 7. 2000 Quinta-feira, 18 de Novembro de 1999 4. Reforma dos Tratados e próxima CIG A5-0058/1999 Resolução do Parlamento Europeu sobre a preparação da reforma dos Tratados e da próxima Con- ferência Intergovernamental (C5-0143/1999 + 1999/2135(COS)) O Parlamento Europeu, (cid:1) Tendo em conta as conclusões do Conselho Europeu de Colónia, nas quais se confirma a intenção de convocar, para o início do ano 2000, uma conferência dos representantes dos Governos dos Estados- -membros para solucionar as questões institucionais que não foram resolvidas em Amesterdão e que terão de o ser antes do alargamento (C5-0143/1999), (cid:1) Tendo em conta a decisão do Conselho Europeu de Colónia de proceder à elaboração de uma Carta dos Direitos Fundamentais da União Europeia, (cid:1) Tendo em conta as declarações do Presidente da Comissão, Romano Prodi, perante o Parlamento Eu- ropeu em 21 de Julho de 1999, segundo as quais seria um erro de dimensão histórica realizar em Helsínquia uma conferência de alcance limitado por existir o medo colectivo de encarar de frente os verdadeiros desafios do futuro alargamento; (cid:1) Tendo em conta as declarações do Comissário Barnier, feitas em 6 de Setembro de 1999 perante a Comissão para os Assuntos Constitucionais, sobre a reforma dos Tratados e, nomeadamente, sobre o processo de constitucionalização da União e sobre o método da revisão, (cid:1) Tendo em conta o relatório do grupo de peritos da Comissão presidido pelo Sr. Dehaene, (cid:1) Tendo em conta as suas resoluções de 19 de Novembro de 1997 sobre o Tratado de Amesterdão (1), de 6 de Maio de 1999 sobre o método e o calendário da próxima reforma institucional (2) e de 16 de Setembro de 1999 sobre a elaboração da Carta dos Direitos Fundamentais, (3) (cid:1) Tendo em conta o no 15 da sua citada Resolução de 19 de Novembro de 1997 e a declaração comum da Bélgica, da França e da Itália preconizando reformas institucionais como pressuposto de todo e qualquer alargamento; (cid:1) Tendo em conta o relatório da Comissão para os Assuntos Constitucionais e os pareceres da Comissão dos Orçamentos, da Comissão do Controlo Orçamental, da Comissão dos Assuntos Económicos e Monetários, da Comissão da Indústria, do Comércio Externo, da Investigação e da Energia e da Comis- são dos Assuntos Jurídicos e do Mercado Interno (A5-0058/1999), A. Considerando que em Maio de 2000 a da Comunidade terá 50 anos e que, desde a primeira Comuni- dade do Carvão e do Aço, se transformou progressivamente numa união política com base na dupla legitimidade de união de Estados e de união de povos, B. Considerando que a criação de uma democracia representativa a nível da União se manifesta no exer- cício das competências legislativas, orçamentais e de controlo e na inscrição da cidadania europeia nos Tratados, o que permitiu um desenvolvimento da União que será necessário ter em conta quando se proceder à próxima reforma, C. Considerando que a União se defronta com desafios políticos, económicos e sociais de uma nova natureza e de uma grandeza sem precedentes, tanto ao nível interno como nas suas relações com o resto do mundo, e que é cada vez mais evidente que, na sua actual forma, o Tratado não permite nem a solução eficaz destes desafios, nem a plena participação dos cidadãos, D. Constatando a crise ocorrida com a Comissão, que revelou determinadas debilidades institucionais da União, e considerando que a crise da ex-Jugoslávia e a guerra no Kosovo demonstraram a debilidade da União em matéria de política externa, de segurança e de defesa, E. Considerando que a reforma da União deve proporcionar a oportunidade de estabelecer, ou renovar, contactos com os cidadãos europeus, JO C 371 de 8. 12. 1997, p. 99. JO C 279 de 1. 1. 1999, p. 416. (1) (2) (3) Cf. acta de 16. 9. 1999, Parte II, ponto 10 a). 7. 7. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 189/223 Quinta-feira, 18 de Novembro de 1999 F. Considerando que, face a estes problemas, o Conselho Europeu de Colónia reconheceu que é necessá- rio proceder a uma revisão dos Tratados, mas decidiu convocar uma CIG que, por ora, se limite às questões institucionais que ficaram em aberto em Amesterdão, embora possa também abordar outras questões, nomeadamente as previstas no Protocolo sobre as instituições tendo em vista o alargamento União Europeia, bem como as questões decorrentes da aplicação do Tratado de Amesterdão, G. Recordando que exprimiu imediatamente após o Conselho Europeu de Amesterdão e reiterou poste- riormente a sua concepção de uma reforma da União mais ambiciosa (cid:1) indo muito além do proto- colo institucional do Tratado de Amesterdão (cid:1) e mais conforme com os problemas europeus a resol- ver, H. Considerando que não poderá retardar-se o processo de alargamento, dadas as provações sofridas pelos PECO durante mais de 40 anos de ditadura, mas que a sua amplitude eclipsa totalmente os alargamentos precedentes e porá à prova a solidez da construção europeia, I. Considerando que o alargamento deve constituir a ocasião e a alavanca de uma reforma profunda da União e que o adiamento dessa reforma global para o período posterior ao alargamento só a tornará mais difícil e aleatória, Os objectivos da próxima reforma da União Afirma vigorosamente que uma União Europeia que agrupe um número tão elevado de Estados deve 1. dispor dos instrumentos necessários para a concretização dos seus objectivos comuns de natureza política, económica e social; Entende, consequentemente, que a próxima reforma da União deve reforçar as instituições e torná-las 2. mais eficazes, transparentes e democráticas, reforçando desta forma a legitimidade da União Europeia aos olhos dos cidadãos e permitindo-lhe fazer face ao alargamento, desempenhar um papel activo no mundo, melhor servir os cidadãos e reforçar os direitos fundamentais e a segurança interna; O método a aplicar à próxima reforma da União Considera necessário que, ao proceder-se à próxima reforma da União, sejam atingidos os seguintes 3. objectivos: (cid:1) um amplo debate público e total transparência, (cid:1) um diálogo permanente com os países candidatos, (cid:1) criação de um procedimento para um mais amplo controlo democrático da elaboração das alterações aos Tratados e da sua aprovação, (cid:1) coerência dos resultados; Considerando que o método comunitário, de acordo com as indicações seguintes, poderá ser aplicado 4. à preparação e ao decurso da próxima reforma dos Tratados; 5. Solicita à Comissão que apresente uma proposta global sobre a reforma da União e, antes de desen- cadeado oficialmente o processo de realização da CIG, apresente também um projecto concreto de reforma do Tratado; espera que a Conferência Intergovernamental aceite esse projecto como base das negociações; considera que é necessário chegar a um consenso com o Conselho e a Comissão sobre a ordem do dia e o método que regerão a reforma dos Tratados; Considera indispensável para a preparação dos trabalhos da CIG que se organize uma concertação 6. com os parlamentos nacionais dos Estados-membros e se encete um diálogo aberto com os parlamentos dos países candidatos e com as organizações da sociedade civil; Emitirá o seu parecer, nos termos do artigo 48o do Tratado UE, sobre a convocação da CIG à luz das 7. decisões do Conselho Europeu de Helsínquia e dos resultados da apreciação conjunta relativos à ordem do dia e ao método a adoptar para a CIG; Solicita que a CIG seja convocada o mais rapidamente possível após o Conselho Europeu de Helsín- 8. quia de Dezembro de 1999; C 189/224 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 7. 7. 2000 Quinta-feira, 18 de Novembro de 1999 Considera óbvio e de todo o direito que o Parlamento Europeu, representado por dois membros que 9. elegerá, participe plenamente em todas as fases e em todos os níveis da CIG; Entende que a decisão final dos Estados-membros deve ser submetida à apreciação do Parlamento 10. Europeu em condições semelhantes às do processso de parecer favorável; O conteúdo das reformas Afirma que a ordem de trabalhos da próxima reforma da União e, portanto, o mandato que será 11. adoptado pelo Conselho Europeu devem incluir, prevendo o alargamento, os pontos seguintes: A constitucionalização da União: aproximar a Europa dos cidadãos 12. Regista com agrado a decisão de elaborar uma Carta dos Direitos Fundamentais da União Europeia; 13. Considera que a perspectiva de uma União alargada impõe o lançamento de um processo constitu- cional que passa pela simplificação e racionalização dos Tratados, tendo em vista a sua transparência e inteligibilidade para os cidadãos; considera que a elaboração da Carta dos Direitos Fundamentais constitui parte integrante deste processo constitucional; Considera que este processo constitucional é de natureza a consolidar os direitos dos Estados-mem- 14. bros e dos cidadãos da União Europeia e a clarificar as competências das instituições comuns; Considera que a constitucionalização da União implica, nomeadamente, a unificação dos Tratados 15. num texto único e a distinção de duas partes: a) uma parte constitucional agrupando o preâmbulo, os objectivos da União, os direitos fundamentais e as disposições relativas às instituições, os processos de tomada de decisões e as diferentes competên- cias, b) uma segunda parte definindo as outras áreas do actual Tratado; 16. Considera que a CIG deve alterar o processo da futura revisão dos Tratados, baseada na dupla legitimidade da União, a fim de proceder a uma democratização do processo de revisão, instituindo um poder co-decisório da instituição que representa os Estados e da que representa os cidadãos da União; Advoga a criação de um estatuto dos partidos políticos europeus enquanto passo positivo para 17. facilitar a participação política dos cidadãos; Reformas institucionais suficientemente ambiciosas 18. Pede que a CIG aborde a reforma das instituições adaptando a sua composição, a sua função, a sua cooperação e a sua organização a fim de reforçar o seu carácter democrático e, desse modo, a sua eficácia, bem como a fim de fazer face ao aumento do número de membros da União; 19. Reitera a sua firme convicção de que a votação por maioria qualificada e a co-decisão devem passar a ser o método normal da tomada de decisões legislativas de carácter geral na Comunidade e que a una- nimidade deve ser apenas aplicada a questões de natureza fundamental; Considera que têm que ser tomadas agora decisões firmes no que se refere à revisão do peso pon- 20. derado dos votos dentro do Conselho e à composição da Comissão; 21. Considera que, na perspectiva de uma Europa alargada, muitas melhorias devem e podem ser intro- duzidas no funcionamento do Conselho sem exigir uma reforma do Tratado, devendo ser inscritas no mesmo calendário que o da próxima CIG; salienta que o Parlamento emitirá o seu parecer sobre os resul- tados da CIG, tendo em vista, nomeadamente, os resultados que tenham sido assim obtidos a nível do Conselho; Entende que o impacto do alargamento nas instituições não se limita à Comissão, antes abrangendo 22. também as restantes instituições e órgãos, incluindo o Conselho e o Conselho Europeu, e apela, além disso, à próxima CIG para que analise a questão da composição, funcionamento e competências do Tribunal de Justiça, do Tribunal de Primeira Instância, do Tribunal de Contas, do Comité das Regiões e do Comité Económico e Social e reflicta sobre as implicações destas opções quanto aos futuros métodos de trabalho das instituições; 7. 7. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 189/225 Quinta-feira, 18 de Novembro de 1999 23. Recorda que o planeado tecto de 700 deputados do Parlamento Europeu implica que também será imperativo rever o número de deputados por Estado-membro, e apresentará uma proposta nesse sentido; Exige que as reuniões do Conselho no decurso das quais sejam tomadas decisões legislativas sejam 24. abertas ao público; 25. Reclama a clarificação das actuais disposições do Tratado sobre a possibilidade de resignação colec- tiva da Comissão e pede que ao Parlamento Europeu seja reconhecido o direito, idêntico ao do Conselho, de recorrer ao Tribunal de Justiça para a demissão compulsiva de um elemento individual da Comissão nos termos dos artigos 213o e 216o do Tratado CE; solicita a inclusão no Tratado do «procedimento Prodi», pelo qual o Presidente da Comissão pode demitir um membro individual da Comissão; insta a que o Tratado preveja a possibilidade de o Presidente da Comissão solicitar ao Parlamento Europeu uma moção de confiança; 26. Manifesta a sua oposição a quaisquer tentativas de contestação, no âmbito da CIG, do monopólio da Comissão em matéria de iniciativa nos domínios do primeiro pilar; Considera que a qualidade democrática da UE tem que ser aumentada e, neste contexto, reclama o 27. reforço do seu papel, nomeadamente no domínio orçamental e nas nomeações no âmbito das instituições e órgãos da União Europeia; 28. Insiste em assumir responsabilidade pelas suas próprias disposições de funcionamento; Exorta ao reforço da protecção dos interesses financeiros da Comunidade e, em especial, a que os 29. Estados-membros sejam obrigados a combater a fraude; Nova disposição relativa a uma integração reforçada 30. Considera conveniente, no que se refere ao alargamento, a continuação do debate sobre a flexibili- dade, devendo as regras que sejam adoptadas visar, por um lado, a redução da possibilidade de bloqueio por parte de qualquer dos Estados-membros e, por outro, a salvaguarda do quadro institucional único da União Europeia; 31. Solicita que se faça uma reapreciação das disposições doTratado de Amesterdão, relativas a uma cooperação mais estreita permitindo a sua efectiva utilização em áreas em que vários Estados-membros possuam vontade e capacidade para aprofundar a sua integração sem porem em perigo os interesses de outros Estados-membros ou a integridade do acervo comunitário; Reforço do papel externo da UE Personalidade jurídica 32. Considera que o estatuto internacional da União, a sua visibilidade e o seu poder negocial continua- rão a ser limitados até que a mesma seja dotada de personalidade jurídica própria; para este fim, a União deve dispor, nas relações internacionais, da capacidade jurídica necessária ao exercício das suas funções e à consecução dos seus objectivos; Segurança e defesa Concorda com a necessidade, após a declaração dos Estados-membros no Conselho Europeu de 33. Colónia, de reforçar os instrumentos da PESC, e solicita o estabelecimento, com base num calendário pre- ciso e vinculativo, de uma política europeia comum em matéria de segurança e de defesa que inclua pro- cedimentos de salvaguarda dos interesses nacionais de cada Estado-membro, bem como de uma política que assegure que as fronteiras externas dos Estados-membros sejam consideradas as fronteiras da União; 34. Pede que, com a integração da UEO segundo um calendário preciso, se crie uma capacidade de acção que se baseie em meios militares credíveis; considera que os problemas institucionais suscitados por essa integração e as suas consequências devem ser devidamente tomados em consideração e que, quer os Estados-membros neutrais, quer os Estados-membros que não se integrem em qualquer aliança devem poder participar plenamente, em termos de igualdade, em operações da UE; C 189/226 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 7. 7. 2000 Quinta-feira, 18 de Novembro de 1999 Relações económicas externas 35. Solicita o reforço das disposições relativas às relações económicas externas, incluindo a participação da Comunidade nas organizações internacionais multilaterais, e que se ponha termo à sua dispersão nos Tratados; realça a necessidade de alargar a competência da Comunidade (e a autoridade da Comissão para negociar acordos externos) a todos os serviços e direitos de propriedade intelectual, em particular no que respeita à OMC e a outras negociações multilaterais; Solicita o reforço do papel do Parlamento Europeu no que se refere a acordos internacionais e à 36. política comercial comum, especialmente no que se refere à autorização e acompanhamento da negociação de acordos externos; Reivindica que o parecer favorável do Parlamento se torne a regra geral para a conclusão de acordos 37. internacionais, tal como foi inicialmente sugerido pela Declaração de Estugarda de 1983, incluindo as decisões tomadas sobre a aplicação provisória ou a suspensão de acordos devido a violações dos direitos humanos ou de regras democráticas; Espaço de liberdade, de segurança e de democracia 38. Constata que o Tratado de Amesterdão representa um substancial passo em frente que há ainda que concretizar, mas considera que a importância desta matéria para os cidadãos justifica a inclusão na ordem do dia da CIG do reforço dos processos aplicáveis a este domínio, especialmente para melhorar o acesso dos cidadãos ao Tribunal de Justiça Europeu; Reforço da política económica, social e do emprego 39. Solicita a inclusão, na ordem do dia da CIG, da análise das propostas adequadas para reforçar o papel das instituições políticas da União na definição das orientações de política económica, social e de emprego da União, visando obter melhores sinergias e um maior equilíbrio entre estas políticas no seio da UE, a fim de constituir um quadro de referência para as decisões de política monetária a tomar pelo Banco Central Europeu; reserva-se o direito de formular propostas concretas quando emitir o seu parecer sobre a convocação da CIG; Solicita ser consultado sobre as orientações anuais da política económica, sobre as decisões relativas 40. aos défices orçamentais e sobre qualquer outra decisão importante a adoptar no quadro da UEM, excep- tuando os casos em que o BCE estatui como órgão independente; Realça a importância que há que atribuir à natureza e significado da «economia social de mercado», 41. e exorta a próxima CIG a substituir a expressão «economia de mercado aberta» pela expressão «economia social de mercado» nos artigos relevantes do Tratado CE (por exemplo: artigo 4o, artigo 98o, artigo 105o, etc. ); Entende que a realização do mercado interno, a união monetária e o alargamento terão efeitos nos 42. sistemas de segurança social da União Europeia; * * * 43. Constata que o Tratado de Amesterdão reforçou o quadro jurídico relativo à protecção dos interes- ses financeiros da União mediante a criação de uma base jurídica específica; solicita no entanto que esse esforço seja completado por um dispositivo normativo que atribua a um Ministério Público Europeu fun- ções de investigação, segundo o esquema proposto no «Corpus Juris»; 44. Solicita que a CIG examine a necessidade de incluir disposições no Tratado sobre matérias como o turismo, a política energética, a criação de um sistema europeu único de controlo do tráfego aéreo, a pesca e o desporto; Encarrega a sua Presidente de transmitir a presente resolução à Comissão, ao Conselho, aos gover- 45. nos e parlamentos dos Estados-membros, ao Comité das Regiões e ao Comité Económico e Social