title: Särskild rapport nr 5/99 om gränsöverskridande samarbete inom Phare (1994 - 1998) samt kommissionens svar

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU aid
EU programme
cross-border cooperation
report

text: 21. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 48/1 I (Meddelanden) REVISIONSR˜TTEN om gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete inom Phare (1994(cid:150)1998) samt kommissionens svar S˜RSKILD RAPPORT nr 5/99 (i enlighet med artikel 248. 4 andra stycket i EG-f(cid:246)rdraget) (2000/C 48/01) INNEH¯LLSF(cid:214)RTECKNING INLEDNING. SAMMANFATTNING AV IAKTTAGELSER VID GRANSKNINGEN. VERKAN AV PROGRAMMET F(cid:214)R GR˜NS(cid:214)VERSKRIDANDE SAMARBETE INOM RAMEN F(cid:214)R PHARE. Verkan sektorsvis. Transport och kommunikationer. Milj(cid:246). Ekonomisk utveckling och personalutveckling. Fonder f(cid:246)r sm(cid:229)skaliga projekt. Policyverkan. Verkan p(cid:229) lokal och regional utveckling. Gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verkan av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete. Verkan av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete vad g(cid:228)ller att f(cid:229) medfinansiering fr(cid:229)n andra k(cid:228)llor. FAKTORER SOM P¯VERKAR VERKAN AV PROGRAMMET F(cid:214)R GR˜NS(cid:214)VERSKRIDANDE SAMARBETE. Uppl(cid:228)ggning av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete. Kommissionens uppl(cid:228)ggning av f(cid:246)rvaltningen. Genomf(cid:246)randef(cid:246)rh(cid:229)llanden i mottagarl(cid:228)nderna. F(cid:246)rvaltning av projektcykeln. Planering. (cid:214)vervakning och utv(cid:228)rdering. Nya Phare-f(cid:246)rfaranden. SLUTSATSER. Punkt 1-7 8-15 16-65 16-54 16-36 37-47 48-51 52-54 55-65 55-59 60-63 64-65 66-93 67-75 76-78 79-83 84-90 84-87 88-90 91-93 94-97 Kommissionens svar. Sida 2 3 4 4 4 7 9 9 10 10 10 10 11 11 12 12 13 13 13 13 14 19 C 48/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 2. 2000 INLEDNING 1. Syftet med denna rapport (cid:228)r att bed(cid:246)ma vilken verkan pro- grammet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete inom ramen f(cid:246)r Phare har haft under de f(cid:246)rsta fem (cid:229)ren av genomf(cid:246)randet (1994(cid:150)1998) och att utv(cid:228)rdera hur effektiv f(cid:246)rvaltningen av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete har varit, d(cid:228)ribland samordningen med Interreg-programmet och nationell samfinansiering. 2. M(cid:229)len f(cid:246)r programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete (cid:228)r enligt f(cid:246)rordningen (1) f(cid:246)ljande: a) Att hj(cid:228)lpa de regioner i Phare-l(cid:228)nderna som gr(cid:228)nsar till Euro- peiska unionen (EU) att l(cid:246)sa s(cid:228)rskilda utvecklingsproblem. S(cid:229)dan hj(cid:228)lp skall vara till gagn f(cid:246)r ortsbefolkningen och f(cid:246)r- enlig med skyddet av milj(cid:246)n. b) Att bidra till att n(cid:228)tverk f(cid:246)r samarbete p(cid:229) b(cid:229)da sidor om gr(cid:228)n- sen skapas och utvecklas. 3. Enligt dessa m(cid:229)l (cid:228)r den viktigaste tanken bakom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete, vilket skiljer det fr(cid:229)n det all- m(cid:228)nna Phare-programmet, att vilja f(cid:246)rb(cid:228)ttra ekonomiska och sociala f(cid:246)rh(cid:229)llanden och f(cid:246)rbindelser s(cid:228)rskilt i gr(cid:228)nsomr(cid:229)dena. Detta (cid:228)r en avvikelse fr(cid:229)n Phare-programmet, som (cid:228)r avsett f(cid:246)r prioriterade angel(cid:228)genheter p(cid:229) nationell niv(cid:229), d(cid:228)ribland utveck- ling av viktiga l(cid:228)nkar i den nationella och internationella infra- strukturen. 4. Programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete utformades f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa till att utveckla den typ av gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande sam- arbete vid EU:s yttre gr(cid:228)nser som redan tidigare uppmuntrades vid EU:s inre gr(cid:228)nser genom Interreg-programmet, som finansie- ras via EU:s strukturfonder (2). Det var s(cid:229)ledes t(cid:228)nkt att medel fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete skulle ansl(cid:229)s till gr(cid:228)nsregionerna i Phare-l(cid:228)nderna i syfte att delfinansiera gemen- samma projekt med intilliggande Interreg-medelsber(cid:228)ttigade gr(cid:228)nsregioner i EU. 5. Sammanlagt 820 miljoner ecu betalades ut under program- mets f(cid:246)rsta fem (cid:229)r. Detta utg(cid:246)r ca 18 % av de totala Phare-medel f(cid:246)r vilka (cid:229)taganden gjorts under perioden 1994(cid:150)1998. Medel fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete har anslagits till de (cid:229)tg(cid:228)rdsomr(cid:229)den som visas i tabell 1. En mer detaljerad analys per land och sektor finns i bilaga I. En karta (cid:246)ver de omr(cid:229)den som (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till st(cid:246)d fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete finns i bilaga II. Genomf(cid:246)rande av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete inom Phare ordnat efter interventionsomr(cid:229)de per den 31 december 1998 Tabell 1 ¯taganden Kontrakt Betalningar Sektor Transport och kommunikationer Milj(cid:246) % av totala (cid:229)taganden inom program- met f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande samarbete 48,9 23,7 Belopp (miljoner ecu) 400,8 194,1 Ekonomisk utveckling och personalut- veckling 119,9 14,6 Fonder f(cid:246)r sm(cid:229)skaliga projekt (cid:214)vriga sektorer Program- och projektf(cid:246)rvaltning 35,2 23,2 47,2 4,3 2,8 5,8 K(cid:228)lla: Europeiska revisionsr(cid:228)tten. Totalt 820,4 100 384,6 Belopp (miljoner ecu) % av (cid:229)taganden Belopp (miljoner ecu) % av (cid:229)taganden 192,9 80,5 39 28,6 10,5 33,1 48,1 41,5 32,5 81,3 45,3 70,1 47 109,9 56,6 19,1 10,5 3,5 21,2 220,8 27,4 29,2 15,9 29,8 15,1 44,9 27 (1) Se artikel 3 i kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 1628/94 av den 4 juli 1994 om genomf(cid:246)rande av ett program f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande sam- arbete mellan l(cid:228)nder i Central- och (cid:214)steuropa och gemenskapens medlemsl(cid:228)nder inom ramen f(cid:246)r Phare-programmet (EGT L 171, 6. 7. 1994, s. 14). (2) Interreg-programmet skapades 1990 med medel p(cid:229) 1 000 miljoner ecu f(cid:246)r perioden 1990(cid:150)1994. Beloppet (cid:246)kades till 2 400 miljoner ecu f(cid:246)r 1995(cid:150)1999. 21. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 48/3 6. Revisionen genomf(cid:246)rdes under 1998. Den omfattade revi- sionsbes(cid:246)k i Estland, Lettland, Litauen, Polen, Slovenien och Tjeck- ien. F(cid:246)r (cid:246)vriga st(cid:246)dber(cid:228)ttigade Phare-l(cid:228)nder gjordes genomg(cid:229)ngar av handlingar (1). De projekt som granskades p(cid:229) platsen hade erh(cid:229)llit ca 56 % av utbetalningarna totalt fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete per den 31 december 1998 (se bilaga III). Det prim(cid:228)ra kriteriet n(cid:228)r projekt skulle v(cid:228)ljas ut f(cid:246)r granskning p(cid:229) platsen var operationer p(cid:229) (cid:246)ver 0,5 miljoner ecu och d(cid:228)r genomf(cid:246)randet hade inletts. 7. I november 1998 publicerade kommissionen en utv(cid:228)rdering av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete inom Phare med utg(cid:229)ngspunkt i de polska, tjeckiska och bulgariska delarna. Utv(cid:228)rderingen var fr(cid:228)mst inriktad p(cid:229) att bed(cid:246)ma orsakerna till att genomf(cid:246)randet av programmet f(cid:246)rsenats. Revisionsr(cid:228)tten delar visserligen m(cid:229)nga av slutsatserna i rapporten, men anser att mer uppm(cid:228)rksamhet skulle ha (cid:228)gnats (cid:229)t s(cid:229)v(cid:228)l programmets verkan som kommissionens f(cid:246)rvaltning av det. SAMMANFATTNING AV IAKTTAGELSER VID GRANSKNINGEN 8. ¯taganden f(cid:246)r 820 miljoner ecu gjordes inom ramen f(cid:246)r pro- grammet, men det hade vid utg(cid:229)ngen av 1998 endast haft en begr(cid:228)nsad verkan p(cid:229) projektniv(cid:229). Detta bottnade i att det sakna- des projekt med gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verkan som var klara att genomf(cid:246)ras vid den tidpunkt d(cid:229) (cid:229)taganden gjordes f(cid:246)r medlen och att genomf(cid:246)randet av godk(cid:228)nda projekt f(cid:246)rsenats (se punk- terna 16-55). Programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete har icke desto mindre redan i nul(cid:228)get en positiv verkan p(cid:229) institu- tionsniv(cid:229) i utvecklingen av n(cid:228)tverk f(cid:246)r samarbete (cid:246)ver gr(cid:228)nserna (se punkt 63) och i de flesta l(cid:228)nder utg(cid:246)r det en god f(cid:246)rberedelse f(cid:246)r de lokala myndigheterna i gr(cid:228)nsregionerna inf(cid:246)r f(cid:246)rvaltningen av EU:s strukturfonder (se punkt 57). I de flesta l(cid:228)nderna har pro- grammet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete ocks(cid:229) lett till att natio- nell medfinansiering kunnat utverkas (se punkt 64). 9. Genomf(cid:246)randet har kommit l(cid:228)ngst i programmet f(cid:246)r Polen- Tyskland men ett av de viktigaste problemen som programmet skulle avhj(cid:228)lpa kvarst(cid:229)r, n(cid:228)mligen de l(cid:229)nga v(cid:228)ntetiderna vid gr(cid:228)ns- (cid:246)verg(cid:229)ngarna (se punkterna 17-22). F(cid:246)r programmen som g(cid:228)ller Albanien-Grekland, Albanien-Italien (se punkt 33), Bulgarien- Grekland (se punkterna 29-31 och 47) och Slovakien-(cid:214)sterrike (se punkt 26) har man st(cid:246)tt p(cid:229) betydande sv(cid:229)righeter. 10. Problemen med att genomf(cid:246)ra programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande samarbete h(cid:228)nger delvis samman med den (cid:246)verdrivet stora budget p(cid:229) 150 miljoner ecu som Europaparlamentet anslog till programmet vid starten (se punkt 67). D(cid:229) denna budget skulle f(cid:246)rdelas mellan enskilda Phare-l(cid:228)nder tog kommissionen inte hel- ler tillr(cid:228)cklig h(cid:228)nsyn till l(cid:228)ndernas relativa absorptionsf(cid:246)rm(cid:229)ga vad g(cid:228)ller gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande projekt (se punkterna 71-72). Kom- missionen f(cid:246)ljde policyn att g(cid:246)ra (cid:229)taganden f(cid:246)r hela budgeten fullt ut, (cid:228)ven om projekten (cid:228)nnu inte (cid:228)r f(cid:246)rberedda p(cid:229) ett adekvat s(cid:228)tt eller om de endast har begr(cid:228)nsad verkan p(cid:229) gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande och regional niv(cid:229) (se punkt 73). 11. Verkan av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete har minskats av att harmoniseringen med Interreg-programmet (cid:228)r mycket begr(cid:228)nsad. Det (cid:228)r endast i ett f(cid:229)tal fall som gemen- samma projekt har uppr(cid:228)ttats. Detta (cid:228)r huvudsakligen en f(cid:246)ljd av den bristf(cid:228)lliga harmoniseringen mellan Interreg- och Phare- f(cid:246)rfaranden (se punkterna 68-70). 12. R(cid:228)ckvidden f(cid:246)r projekt inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete har varit mycket stor och ofta till sitt inneh(cid:229)ll (cid:246)verlappat projekt som finansieras via nationella Phare-program, s(cid:228)rskilt i l(cid:228)nder med otillr(cid:228)cklig regional administrativ kapacitet. D(cid:228)rf(cid:246)r har projekt som i f(cid:246)rsta hand (cid:228)r avsedda att vara till gagn f(cid:246)r befolkningen i gr(cid:228)nsregionerna givits otillr(cid:228)cklig prioritet. En stor del av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete skall inrikta sig p(cid:229) relativt sm(cid:229) projekt med stark lokal/regional och gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verkan f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att gr(cid:228)nsregionernas intressen tillgodoses p(cid:229) ett bra s(cid:228)tt. Trots det faktum att kommis- sionens nya riktlinjer f(cid:246)r Phare-programmen kr(cid:228)ver en minimi- projektstorlek p(cid:229) 2 miljoner ecu, skall m(cid:246)jligheter f(cid:246)r sm(cid:229)skaliga projekt utnyttjas i h(cid:246)gre grad, bl. a. genom inr(cid:228)ttandet av en gemensam fond f(cid:246)r sm(cid:229)skaliga projekt som f(cid:246)rvaltas gemensamt av lokala myndigheter i EU- och Phare-l(cid:228)nder med gemensam gr(cid:228)ns (se punkterna 54 och 91). Inom Phare-l(cid:228)nderna b(cid:246)r ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas f(cid:246)r att 13. decentralisera genomf(cid:246)randet. Medlen inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete skall ansl(cid:229)s till regioner, p(cid:229) fler(cid:229)rig basis. Euroregioner (2) b(cid:246)r f(cid:229) st(cid:246)rre ansvar f(cid:246)r projektsamordning (se punkterna 54 och 81). 14. Eftersom f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete (cid:228)r mer decentraliserade (cid:228)n f(cid:246)rfa- randena inom de nationella Phare-programmen, b(cid:246)r kommissio- nen (cid:246)verv(cid:228)ga en motsvarande utlokalisering av f(cid:246)rvaltningen av programmet och samtidigt se till att dess delegationer har den personal som kr(cid:228)vs f(cid:246)r (cid:228)ndam(cid:229)let, s(cid:228)rskilt p(cid:229) ingenj(cid:246)rssidan (se punkterna 76-78). 15. Med tanke p(cid:229) de resultat som uppn(cid:229)tts p(cid:229) institutionsniv(cid:229) finns det, om kommissionen kan avhj(cid:228)lpa de brister som har minskat verkan av programmet framf(cid:246)r allt p(cid:229) projektniv(cid:229), en god grund f(cid:246)r vidare finansiering av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande samarbete (se punkterna 94-97). (1) Albanien, Bulgarien, f(cid:246)re detta jugoslaviska republiken Makedonien, Ungern och Slovakien. (2) Organisationer, som (cid:228)r oberoende av kommissionen, i gr(cid:228)nsregio- nerna i Polen, Tjeckien, Tyskland och (cid:214)sterrike som (cid:228)r ansvariga f(cid:246)r att samordna projektplanering och best(cid:229)r av f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r kommu- ner, distrikt, handelskammare och liknande organ. C 48/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 2. 2000 VERKAN AV PROGRAMMET F(cid:214)R GR˜NS(cid:214)VERSKRIDANDE SAMARBETE INOM RAMEN F(cid:214)R PHARE Verkan sektorsvis Transport och kommunikationer 16. S(cid:229)som framg(cid:229)r av tabell 1, har n(cid:228)stan h(cid:228)lften av medlen f(cid:246)r programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete inom ramen f(cid:246)r Phare g(cid:229)tt till transport- och kommunikationsprojekt. 20. Genomf(cid:246)randet av tv(cid:229) andra stora gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ngsprojekt vid Gubin (20,8 miljoner ecu) och Olszyna (15 miljoner ecu), som ocks(cid:229) finansieras via Polen-Tyskland-delen av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete fr(cid:229)n 1994, tog mycket l(cid:228)ngre tid att slutf(cid:246)ra (cid:228)ven om projekten enligt finansieringsavtalet skulle vara slutf(cid:246)rda i december 1996. Olszyna slutf(cid:246)rdes f(cid:246)rst i oktober 1998 och Gubin fick ett nytt schema med slutf(cid:246)rande i maj 1999. F(cid:246)rseningarna beror huvudsakligen p(cid:229) att de polska myndighe- terna och kommissionen beh(cid:246)vt alltf(cid:246)r l(cid:229)ng tid f(cid:246)r att ta fram anbudshandlingarna och tilldela kontrakten. V(cid:228)ntetiderna vid dessa b(cid:229)da gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ngar var ocks(cid:229) i storleksordningen 10 tim- mar. Swiecko, Gubin and Olszyna h(cid:246)rde till de sex gr(cid:228)ns(cid:246)ver- g(cid:229)ngar i Europa d(cid:228)r det i november 1998 tog l(cid:228)ngst tid att pas- sera (2). Transportprojekt inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete f(cid:246)r Polen-Tyskland I den polsk-tyska delen av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- 17. dande samarbete gjordes (cid:229)taganden f(cid:246)r 115 miljoner ecu inom transportsektorn, i huvudsak f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra infrastrukturen och tillfartsv(cid:228)garna vid flera av de stora gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ngarna till Tysk- land. M(cid:229)let med dessa projekt var att f(cid:229) bukt med de l(cid:229)nga v(cid:228)n- tetiderna vid gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ngar, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r godstrafik men (cid:228)ven f(cid:246)r lokal trafik, som har uppst(cid:229)tt till f(cid:246)ljd av att handeln (cid:246)kat sedan 1990 (1). 1994 var v(cid:228)ntetiderna f(cid:246)r lastbilar vid tysk-polska gr(cid:228)n- sen i storleksordningen 30 timmar. 21. Ytterligare tv(cid:229) projekt som slutf(cid:246)rts, vid Kolbaskowo (10 miljoner ecu) och Osinow Dolny (1,2 miljoner ecu) har lett till att tillfartsv(cid:228)garna till dessa gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ngar f(cid:246)rb(cid:228)ttrats. Nyttan med Osinow Dolny-projektet har emellertid minskat, eftersom de tyska myndigheterna i motsats till vad som angavs i finansieringsavtalet av milj(cid:246)sk(cid:228)l inte har (cid:246)ppnat gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ngen f(cid:246)r lastbilar. Samma restriktion f(cid:246)r lastbilar hotar ocks(cid:229) att minska verkan av de stor- skaliga f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av v(cid:228)gen fr(cid:229)n gr(cid:228)nsen vid Kostrzyn till Gor- zow Wielkopolski f(cid:246)r vilka finansiering erh(cid:229)lls (9,4 miljoner ecu). Man borde ha kunnat v(cid:228)nta sig att dessa restriktioner skulle ha uppm(cid:228)rksammats tidigt eftersom en polsk-tysk gemensam program- och kontrollkommittØ valt ut projekten (3). 18. ˜ven om dessa projekt g(cid:228)ller ett h(cid:246)gprioriterat behov i den polsk-tyska gr(cid:228)nsregionen har deras verkan minskats b(cid:229)de av f(cid:246)r- seningar fr(cid:229)n de polska myndigheternas och kommissionens sida vad g(cid:228)ller att ing(cid:229) avtal om de anl(cid:228)ggningsarbeten som skulle utf(cid:246)ras och av faktorer som sammanh(cid:228)nger med den otillr(cid:228)ckliga f(cid:246)rvaltningen av gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ngar, det polska v(cid:228)gn(cid:228)tets d(cid:229)liga skick samt milj(cid:246)restriktioner. D(cid:228)rf(cid:246)r var v(cid:228)ntetiderna avsev(cid:228)rda (cid:228)nnu 1998, i synnerhet f(cid:246)r lastbilar. 22. Effekten av f(cid:246)rb(cid:228)ttringarna av gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ngarna f(cid:246)rsvagas ytterligare av andra faktorer: a) Ungef(cid:228)r h(cid:228)lften av de lastbilar som k(cid:246)r (cid:246)ver den tysk-polska gr(cid:228)nsen (cid:228)r p(cid:229) v(cid:228)g till l(cid:228)nder (cid:246)ster om Polen (4) och drabbas av kraftiga f(cid:246)rseningar vid Polens (cid:246)stra gr(cid:228)ns (5). Inom programmet f(cid:246)r 1994 gavs delfinansiering (5,5 miljo- 19. ner ecu) till en ny godsterminal vid den st(cid:246)rsta gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ngen Swiecko-Frankfurt an der Oder. Finansieringen genom program- met f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete (15 %) tj(cid:228)nade som utfyll- nad sedan de polska myndigheternas egna medel f(cid:246)r att slutf(cid:246)ra projektet tagit slut. Projektet slutf(cid:246)rdes i mitten av 1995 med hj(cid:228)lp av p(cid:229)skyndade f(cid:246)rfaranden. Som ett resultat av projektet har v(cid:228)ntetiden vid gr(cid:228)nsen f(cid:246)r lastbilar sjunkit fr(cid:229)n 36 timmar till 10-12 timmar vilket fortfarande (cid:228)r en avsev(cid:228)rd och alltf(cid:246)r l(cid:229)ng tid med tanke p(cid:229) projektets m(cid:229)l p(cid:229) 30 minuter. De fortsatta v(cid:228)nteti- derna beror delvis p(cid:229) ytterligare (cid:246)kningar av trafikvolymen vid denna gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ng, men de alltf(cid:246)r f(cid:229) polska tulltj(cid:228)nstem(cid:228)nnen vid terminalen och det faktum att de polska myndigheterna inte lyckats bygga en s(cid:228)rskild tillfartsv(cid:228)g fr(cid:229)n gr(cid:228)nsen till terminalen bidrar ocks(cid:229) till att klareringen fortfarande tar l(cid:229)ng tid. (1) Fr(cid:229)n 1990 till 1994 (cid:246)kade antalet lastbilar som passerade gr(cid:228)nsen mellan Tyskland och Polen fr(cid:229)n 606 508 till 1 625 617 (polska trans- portministeriet). b) Det underutvecklade polska v(cid:228)gn(cid:228)tet och dess allt s(cid:228)mre fysiska beskaffenhet. 1997 var endast 24 % av huvudv(cid:228)garna i Polen i tillfredsst(cid:228)llande skick (4). c) F(cid:246)rb(cid:228)ttringar av den fysiska infrastrukturen vid gr(cid:228)ns(cid:246)ver- g(cid:229)ngarna har inte (cid:229)tf(cid:246)ljts av motsvarande f(cid:246)rb(cid:228)ttringar inom f(cid:246)rvaltningen av gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ngarna (6). (2) (cid:148)Border Waiting Times(cid:148) rapport fr(cid:229)n Internationella v(cid:228)gtransport- unionen, november 1998. (3) Projekten v(cid:228)ljs ut av de gemensamma program- och kontrollkommit- tØerna, d(cid:228)r kommissionen har observat(cid:246)rstatus, innan de l(cid:228)ggs fram f(cid:246)r kommissionen f(cid:246)r slutligt godk(cid:228)nnande. (4) K(cid:228)lla: Polska transportministeriet. (5) S(cid:228)rskilt Kuznicka och Terespol vid gr(cid:228)nsen mot Vitryssland (se inter- nationella v(cid:228)gtransportunionens (IRU) rapporter p(cid:229) www. iru. org). (6) Utv(cid:228)rdering av tullprogrammet inom Phare, PricewaterhouseCoo- pers, 1998. 21. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 48/5 23. Betydande medel fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete anv(cid:228)nds ocks(cid:229) f(cid:246)r att finansiera f(cid:246)rbifartsleder kring flera polska st(cid:228)der ([Zielona Gora [3,3 miljoner ecu], Jelenia Gora [3,8 miljoner ecu], Gorzow [10 miljoner ecu], och Pniewy (3,1 miljoner ecu]). Tack vare dessa projekt minskar visserligen trafik- stockningarna, men st(cid:228)derna i fr(cid:229)ga ligger 50-150 km fr(cid:229)n gr(cid:228)n- sen, vilket inneb(cid:228)r att projektens direkta gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande ver- kan (cid:228)r begr(cid:228)nsad, varf(cid:246)r det hade varit l(cid:228)mpligare att finansiera dem inom ramen f(cid:246)r det nationella Phare-programmet. tyska j(cid:228)rnv(cid:228)gen (Deutsche Bahn) i april 1996 om att i st(cid:228)llet inrikta satsningarna p(cid:229) linjen N(cid:252)rnberg-Dresden har medf(cid:246)rt att mindre trafik (cid:228)n v(cid:228)ntat passerar Cheb (se karta 1). F(cid:246)ljden av detta (cid:228)r en avsev(cid:228)rd (cid:246)verkapacitet efter Phare-investeringen: t(cid:229)gkapaciteten (cid:246)kade med 32 % medan antalet t(cid:229)g har f(cid:246)rblivit detsamma som tidigare. Rangeringskapaciteten har (cid:246)kat med 42 % men antalet hanterade godsvagnar sj(cid:246)nk i sj(cid:228)lva verket med 12 % mellan 1995 och 1997. Transportprojekt inom ramen f(cid:246)r programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete f(cid:246)r Tjeckien-Tyskland Transportprojekt inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete f(cid:246)r Tjeckien-(cid:214)sterrike, Slovenien-(cid:214)sterrike och Slovakien-(cid:214)sterrike 24. Inom Tjeckien-Tyskland-delen av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande samarbete har (cid:229)taganden p(cid:229) 28,3 miljoner ecu gjorts inom transportsektorn. Det viktigaste transportprojekt inom pro- grammet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete som hittills genom- f(cid:246)rts (cid:228)r moderniseringen av j(cid:228)rnv(cid:228)gsstationen i Cheb (12,9 mil- joner ecu), den n(cid:228)st st(cid:246)rsta j(cid:228)rnv(cid:228)gsgr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ngen mellan Tjeckien och Tyskland. Detta projekt byggde ursprungligen p(cid:229) en (cid:246)verenskommelse mellan tyska och tjeckiska j(cid:228)rnv(cid:228)gen om att prioritera f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av linjen N(cid:252)rnberg-Prag. Ett beslut fr(cid:229)n 25. Programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete har haft f(cid:246)ga verkan p(cid:229) transportsektorn inom ramen f(cid:246)r program mellan Phare-l(cid:228)nder och (cid:214)sterrike, trots den prioritet denna sektor gavs i de fler(cid:229)riga v(cid:228)gledande programmen f(cid:246)r Phare-l(cid:228)nderna f(cid:246)r 1995(cid:150)1999. I det fler(cid:229)riga v(cid:228)gledande programmet f(cid:246)r Tjeckien- (cid:214)sterrike, som omfattar 30 miljoner ecu, (cid:228)r det viktigaste trans- portprojekt som finansieras via programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete en 52 km l(cid:229)ng cykelbana f(cid:246)r 1,7 miljoner ecu i Lipno-regionen som skall anslutas till det (cid:246)sterrikiska cykelbane- n(cid:228)tet. ˜ven om detta projekt troligen st(cid:228)rker turismen i regionen, J(cid:228)rnv(cid:228)gslinjer i gr(cid:228)nsomr(cid:229)det mellan Tyskland och Tjeckien Karta nr 1 C 48/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 2. 2000 har programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete ingen verkan p(cid:229) de problem inom transportsektorn som det h(cid:228)nvisas till i det fler(cid:229)riga v(cid:228)gledande programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samar- bete f(cid:246)r Tjeckien-(cid:214)sterrike, d(cid:228)r det s(cid:228)gs att f(cid:246)r att landsbygdens gr(cid:228)nsomr(cid:229)den skall (cid:229)terh(cid:228)mta sig (cid:228)r det viktigt att rekonstruera, modernisera och utvidga v(cid:228)g-. och. j(cid:228)rnv(cid:228)gssystemet. och att uppdatera f(cid:246)rbindelsen mellan Tjeckiens och (cid:214)sterrikes respek- tive transportsystem i gr(cid:228)nsregionen (1). 26. Transportprojekten i Slovenien-(cid:214)sterrike var ocks(cid:229) i stort sett begr(cid:228)nsade till cykelbanor trots att man i det v(cid:228)gledande pro- grammet prioriterade moderniseringen av gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ngar och det d(cid:228)rmed f(cid:246)rknippade v(cid:228)gn(cid:228)tet. I Slovakien slutf(cid:246)rdes tv(cid:229) pro- jekt 1998 i syfte att uppr(cid:228)tta nya lokala gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ngar till (cid:214)s- terrike (0,4 miljoner ecu) men resultatet (cid:228)r os(cid:228)kert, eftersom de b(cid:229)da l(cid:228)nderna fortfarande inte hade n(cid:229)tt n(cid:229)gon (cid:246)verenskommelse om att (cid:246)ppna gr(cid:228)nsen p(cid:229) dessa st(cid:228)llen. Vad g(cid:228)ller det projekt som det h(cid:228)nvisas till i punkt 21 ovan kunde man ha v(cid:228)ntat sig att s(cid:229)dana fr(cid:229)gor skulle ha retts ut p(cid:229) den gemensamma program- och kontrollkommittØns niv(cid:229) innan beslut om finansiering fatta- des. Transportprogram inom ramen f(cid:246)r programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete f(cid:246)r Bulgarien-Grekland, f(cid:246)re detta jugoslaviska republiken Makedonien-Grekland, Albanien-Grekland och Albanien-Italien tre fj(cid:228)rdedelar av medlen anslagits till 27. Vad g(cid:228)ller programmen f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete mellan Albanien, Bulgarien respektive f(cid:246)re detta jugoslaviska repu- bliken Makedonien och Grekland, samt Albanien-Italien, har unge- f(cid:228)r f(cid:246)rb(cid:228)ttring av v(cid:228)g/j(cid:228)rnv(cid:228)gsinfrastruktur, huvudsakligen utmed de (cid:148)Kretakorri- dorer(cid:148) (2) som str(cid:228)cker sig genom dessa l(cid:228)nder (se tabell 2 nedan). Dessa projekt f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete (cid:228)r avsedda att kopplas ihop med nya investeringar i Grekland och Italien som delvis finansieras via Interreg. 28. Vid slutet av 1998 hade mycket litet genomf(cid:246)rts, framf(cid:246)r allt p(cid:229) grund av det begr(cid:228)nsade f(cid:246)rberedelsearbete som utf(cid:246)rts vid den tidpunkt d(cid:229) kommissionen valde ut projekt som skulle bevil- jas medel ur programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete och p(cid:229) grund av de nationella och regionala myndigheternas svaga f(cid:246)rvaltningskapacitet. De projekt som valts ut har i allm(cid:228)nhet varit infrastrukturprojekt av nationell betydelse men med endast begr(cid:228)nsade f(cid:246)rdelar f(cid:246)r befolkningen i sj(cid:228)lva gr(cid:228)nsregionerna. I flera fall (cid:228)r den uppskattade avkastningen av projekten antingen l(cid:228)gre (cid:228)n den minsta avkastning som normalt kr(cid:228)vs f(cid:246)r finansie- ring via kommissionen eller mycket os(cid:228)ker (3). 29. I Bulgarien ledde en stor omorientering av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete med Grekland, som (cid:246)verenskom- mits mellan kommissionen, Grekland och Bulgarien i mitten av 1997, till att medlen koncentrerades p(cid:229) f(cid:246)rb(cid:228)ttring av huvudv(cid:228)gen och j(cid:228)rnv(cid:228)gslinjen i den transportkorridor som leder fr(cid:229)n den gre- kiska gr(cid:228)nsen i Bulgariens sydv(cid:228)stra h(cid:246)rn till Dupnica, 130 km norrut. Dupnica ligger ca 30 km utanf(cid:246)r den gr(cid:228)nsregion som (cid:228)r ber(cid:228)ttigad till medel fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete. Byggandet inom dessa projekt v(cid:228)ntades p(cid:229)b(cid:246)rjas f(cid:246)rst under 1999, fem (cid:229)r efter det att programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete inleddes. 30. Internr(cid:228)ntan f(cid:246)r j(cid:228)rnv(cid:228)gsprojektet ber(cid:228)knades 1994 till endast 3,71 %, med utg(cid:229)ngspunkt i de bulgariska myndigheternas kost- nadsber(cid:228)kningar p(cid:229) 16 miljoner ecu. Projektbudgeten har d(cid:228)refter h(cid:246)jts till 32,2 miljoner ecu, vilket har gjort att internr(cid:228)ntan blivit (cid:228)nnu l(cid:228)gre. Kommissionen (cid:228)r den enda bidragsgivaren (cid:228)ven om man skulle ha v(cid:228)ntat sig att ett projekt av denna storlek skulle ha Medel fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete som anslagits till v(cid:228)g- och j(cid:228)rnv(cid:228)gsprojekt i Balkanomr(cid:229)det (1994(cid:150)1998) Tabell 2 Program Totala (cid:229)taganden (miljoner ecu) ¯taganden inom v(cid:228)g- och j(cid:228)rnv(cid:228)gssektorerna (miljoner ecu) % av programmet som anslagits till v(cid:228)g/j(cid:228)rnv(cid:228)gs- sektorerna Albanien-Grekland Albanien-Italien Bulgarien-Grekland F(cid:246)re detta jugoslaviska repu- bliken Makedonien 45 45 99,6 30 31,2 29,4 82,5 19,7 Totalt 219,6 162,8 K(cid:228)lla: Europeiska revisionsr(cid:228)tten. 69 65 83 66 74 Finansierade Kretakorridorer VIII (Duerres-Burgas) VIII (Duerres-Burgas) IV (Berlin-Thessaloniki) X (Salzburg-Thessaloniki) (1) Sidan 19 i det fler(cid:229)riga v(cid:228)gledande programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete Tjeckien-(cid:214)sterrike. (2) Tio s(cid:229)dana korridorer genom Central- och (cid:214)steuropa identifierades vid den andra alleuropeiska transportkonferensen p(cid:229) Kreta 1994. (3) I kommissionens meddelande till r(cid:229)det och Europaparlamentet av den 23 april 1997 (KOM(97) 172 slutlig) med titeln Utvidgning av unio- nens transportn(cid:228)t till grannl(cid:228)nderna s(cid:228)gs att (cid:148)generellt sett b(cid:246)r avkast- ningen bli cirka 10 %(cid:148) f(cid:246)r infrastrukturprojekt i (cid:214)steuropa som finan- sieras av kommissionen. 21. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 48/7 samfinansierats med ett internationell finansinstitut. F(cid:246)r befolk- ningen i sj(cid:228)lva gr(cid:228)nsregionen (cid:228)r j(cid:228)rnv(cid:228)gsprojektets f(cid:246)rdelar begr(cid:228)n- sade (1). 31. ˜ven v(cid:228)gprojektet (25 miljoner ecu) utmed samma korridor (cid:228)r endast av begr(cid:228)nsad nytta f(cid:246)r sj(cid:228)lva gr(cid:228)nsregionen, trots att v(cid:228)gn(cid:228)tet i regionen (cid:228)r otillr(cid:228)ckligt (2). Upprustnings(cid:229)tg(cid:228)rderna omfattar i sj(cid:228)lva verket inte v(cid:228)gens f(cid:246)rsta 20 km fr(cid:229)n gr(cid:228)nsen, eftersom trafikvolymerna d(cid:228)r (cid:228)r s(cid:229) l(cid:229)ga. 32. I f(cid:246)re detta jugoslaviska republiken Makedonien har pro- grammet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete ocks(cid:229) omorienterats s(cid:229) att ca 80 % av medlen fr(cid:229)n det fler(cid:229)riga v(cid:228)gledande program- met f(cid:246)r 1996(cid:150)1999 (cid:228)gnas (cid:229)t att f(cid:246)rb(cid:228)ttra v(cid:228)gen fr(cid:229)n Skopje till Thessaloniki. F(cid:246)rb(cid:228)ttringarnas ekonomiska ber(cid:228)ttigande (cid:228)r svagt. 1998 uppskattade Europeiska investeringsbanken internr(cid:228)ntan till mellan 5 och 9 % beroende p(cid:229) den politiska utvecklingen i Jugoslavien. Det viktigaste avsnittet (cid:228)r bel(cid:228)get mellan 48 km och 66 km fr(cid:229)n gr(cid:228)nsen, vilket minskar den gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande effek- ten. 33. F(cid:246)r programmen f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete mellan Albanien och Italien respektive Grekland har ca 70 % (64,6 mil- joner ecu) av medlen fr(cid:229)n 1994(cid:150)1998 (cid:229)rs program f(cid:246)r gr(cid:228)ns- (cid:246)verskridande samarbete anslagits till upprustning av de vikti- gaste nationella v(cid:228)garna, d(cid:228)ribland v(cid:228)gar till hamnarna. B(cid:229)de finansiering via programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete och medel fr(cid:229)n det nationella Phare-programmet (18 miljoner ecu) (cid:228)r en del av en (cid:246)vergripande satsning fr(cid:229)n bidragsgivarnas sida - varav Phare (cid:228)r den st(cid:246)rsta - p(cid:229) att samla in medel f(cid:246)r att r(cid:228)dda landets s(cid:246)nderfallande v(cid:228)ginfrastruktur. Det f(cid:246)rsta byggan- det p(cid:229)b(cid:246)rjades emellertid f(cid:246)rst 1998 och har drabbats av allvar- liga f(cid:246)rseningar i genomf(cid:246)randet. Att medel fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r samarbete och det nationella Phare- gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande programmet anv(cid:228)nds till samma projekt vittnar om att dessa inte (cid:228)r specifikt gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande. Transportprojekt inom ramen f(cid:246)r programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete i de baltiska staterna 34. I de baltiska staterna har st(cid:246)rre delen av de medel som ansla- gits till transportsektorn varit avsedda f(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av hamn- infrastrukturen (11,4 miljoner ecu). I Lettland skulle byggandet av ett kontrolltorn f(cid:246)r fartygstrafiksystem (1,5 miljoner ecu) slutf(cid:246)ras i b(cid:246)rjan av 1999. Behovet att f(cid:246)rb(cid:228)ttra sj(cid:246)fartss(cid:228)kerheten under- stryks i kommissionens yttrande om Lettlands ans(cid:246)kan om med- lemskap i EU (3). Projektet har f(cid:246)rdr(cid:246)jts kraftigt p(cid:229) grund av en (cid:228)ndring av projektm(cid:229)len, de lettiska myndigheternas begr(cid:228)nsade erfarenhet av att ta fram de detaljerade planerings- och anbuds- handlingarna samt kommissionens sena utbetalning av f(cid:246)rskottet till avtalsparten. (1) Ungef(cid:228)r h(cid:228)lften av kommunerna i omr(cid:229)den som (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till st(cid:246)d fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete har inga f(cid:246)r- bindelser med det nationella j(cid:228)rnv(cid:228)gsn(cid:228)tet (LACE-Phare Project, Issues Paper: Bulgaria-Greece, 1997). (2) 37 % av kommunerna i gr(cid:228)nsregionen som (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till finan- siering genom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete har inga riksv(cid:228)gar (LACE-Phare Project, Issues Paper: Bulgaria-Greece, 1997). (3) Till(cid:228)gg nr 10/97 till Europeiska unionens bulletin. I Litauen finansierar programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande 35. samarbete f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av f(cid:228)rjeterminalen vid Litauens enda hamn, Klaipeda (5 miljoner ecu). Efter betydande f(cid:246)rseningar, huvudsakligen p(cid:229) grund av avtalspartens svaga insats och p(cid:229) grund av sena betalningar fr(cid:229)n kommissionens sida, planerades (cid:228)ven slutf(cid:246)randet av detta projekt till b(cid:246)rjan av 1999. Projektet (cid:228)r ekonomiskt ber(cid:228)ttigat p(cid:229) grund av den betydande (cid:246)kning av godstrafiken som v(cid:228)ntas. Det skall emellertid p(cid:229)pekas att liknande projekt i Estland och Lettland finansierades med l(cid:229)n fr(cid:229)n interna- tionella finansinstitut. Detta v(cid:228)cker fr(cid:229)gan om huruvida bidrag fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete skall anv(cid:228)n- das f(cid:246)r att st(cid:246)dja projekt som (cid:228)r av direkt kommersiell art (se punkt 65 nedan). Telekommunikationsprojekt inom ramen f(cid:246)r programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande samarbete I Litauen och Albanien har medel fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r 36. gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete anv(cid:228)nts f(cid:246)r att finansiera telekom- munikationsprojekt. I Litauen gavs bidrag till ett fiberoptikkabel- n(cid:228)t i Klaipeda-regionen (2,7 miljoner ecu) som del av ett st(cid:246)rre nationellt projekt som till st(cid:246)rsta delen finansierades av ett EBRD- l(cid:229)n (35 miljoner US-dollar). Sextio procent av det av Phare finan- sierade projektet ligger utanf(cid:246)r de omr(cid:229)den som (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till st(cid:246)d via programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete. Projek- tets gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verkan (cid:228)r i sj(cid:228)lva verket av sekund(cid:228)r bety- delse. I Albanien har 1,7 miljoner ecu anv(cid:228)nts f(cid:246)r att samfinan- siera en 500 km l(cid:229)ng telekommunikationsf(cid:246)rbindelse i form av en optisk undervattenskabel s(cid:246)derut till Grekland och norrut till Kroatien. F(cid:246)rbindelsen till Kroatien var inte ber(cid:228)ttigad till st(cid:246)d fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete eftersom Albanien inte har n(cid:229)got program f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samar- bete med Kroatien och Kroatien dessutom sj(cid:228)lvt (cid:228)r avst(cid:228)ngt fr(cid:229)n Phare-programmet. Milj(cid:246) Milj(cid:246)projekt inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete i Bal- tikum 37. Milj(cid:246)n har varit den viktigaste sektor som erh(cid:229)llit medel fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete i Estland och Lett- land och (cid:228)ven en betydande del av den polska respektive litauiska delen av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete. Projek- ten syftar huvudsakligen till att rena (cid:214)stersj(cid:246)n, d(cid:228)r de baltiska sta- terna och Polen tillsammans med Ryssland st(cid:229)r f(cid:246)r de st(cid:246)rsta f(cid:246)roreningarna. 38. ˜ven om de medel fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete som anslagits till detta omr(cid:229)de (cid:228)r avsedda f(cid:246)r en h(cid:246)g- prioriterad gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande insats inneb(cid:228)r det faktum att de tillg(cid:228)ngliga medlen (cid:228)r s(cid:229) begr(cid:228)nsade j(cid:228)mf(cid:246)rt med behovens omfatt- ning att programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete endast kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas ha en m(cid:229)ttlig verkan (4). Vidare har f(cid:246)rdr(cid:246)jningar i genomf(cid:246)randet, s(cid:228)rskilt i de baltiska staterna, minskat program- mets verkan ytterligare under perioden 1994(cid:150)1998. Dessa (4) I Helsingforskommissionens handlingsprogram f(cid:246)r (cid:214)stersj(cid:246)staternas samarbete, som omfattar perioden 1993(cid:150)2012, uppskattas den totala kostnaden f(cid:246)r att rena (cid:214)stersj(cid:246)n till 18 miljarder ecu. C 48/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 2. 2000 f(cid:246)rseningar kan i huvudsak tillskrivas de lokala f(cid:246)rvaltningarnas bristande erfarenhet och inadekvat (cid:246)vervakning av programmen fr(cid:229)n kommissionens sida tills programgenomf(cid:246)randeenheter i de baltiska staterna inr(cid:228)ttades i slutet av 1996. Fram till dess hade kommissionens centrala avdelningar det direkta ansvaret f(cid:246)r pro- jekt(cid:246)vervakningen men det finns inga bel(cid:228)gg f(cid:246)r att milj(cid:246)projek- ten hade inspekterats av tj(cid:228)nstem(cid:228)n fr(cid:229)n kommissionen. I Lettland finansierade (1,9 miljoner ecu) programmet f(cid:246)r 39. gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete en ledning f(cid:246)r transport av avlopps- vatten fr(cid:229)n Jurmala till Riga f(cid:246)r behandling enligt EU-standard, f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att det sl(cid:228)pps ut i (cid:214)stersj(cid:246)n. Fr(cid:229)n Jurmala, en stad med 60 000 inv(cid:229)nare vid (cid:214)stersj(cid:246)kusten, kommer ca 3 % av Lett- lands avloppsvatten. Projektet hade utf(cid:246)rts till ca 80 % under perioden 1989(cid:150)1993, med hj(cid:228)lp av nationella medel tills den let- tiska budgeten var t(cid:246)md. Den del av projektet som sorterade under programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete slutf(cid:246)rdes 1998, tv(cid:229) (cid:229)r senare (cid:228)n planerat, fr(cid:228)mst p(cid:229) grund av bristf(cid:228)lliga insatser fr(cid:229)n den konsult som ansvarade f(cid:246)r utarbetande av anbudshand- lingarna samt bristen p(cid:229) adekvata riktlinjer fr(cid:229)n kommissionen ang(cid:229)ende bed(cid:246)mning av anbud f(cid:246)r upphandling av bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten, vilket medf(cid:246)rde att det f(cid:246)rsta anbudsf(cid:246)rfa- randet avbr(cid:246)ts. 40. Programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete har ocks(cid:229) finansierat ett projekt (1,8 miljoner ecu) med syftet att samla in riskavfall i Lettland. Detta projekt slutf(cid:246)rdes mot slutet av 1998, (cid:228)ven detta tv(cid:229) (cid:229)r senare (cid:228)n planerat. I detta fall berodde f(cid:246)rsening- arna i f(cid:246)rsta hand p(cid:229) den d(cid:229)liga kvaliteten p(cid:229) den av konsulten utf(cid:246)rda genomf(cid:246)rbarhetsstudien och f(cid:246)rseningar n(cid:228)r det g(cid:228)llde att ing(cid:229) avtal f(cid:246)r medlen, n(cid:229)got som i sin tur berodde p(cid:229) att det sak- nades riktlinjer fr(cid:229)n kommissionen. Projektet omfattade enbart insamling av 800 ton avfall eftersom detta var den totala m(cid:228)ngd nationellt avfall som r(cid:228)knats fram i den Phare-finansierade genom- f(cid:246)rbarhetsstudien. 1998 gjordes en ny ber(cid:228)kning och den totala m(cid:228)ngden avfall uppskattades till 2 000 ton. Vidare hade det vid tidpunkten f(cid:246)r revisionsr(cid:228)ttens granskning (juni 1998) inte ord- nats n(cid:229)gon f(cid:246)rbr(cid:228)nning av avfallet efter insamling. 41. I Estland finansieras (2,4 miljoner ecu) ett liknande projekt f(cid:246)r riskavfallshantering; det har inte funnits n(cid:229)got s(cid:229)dant system tidigare. Den f(cid:246)rsta fasen, anl(cid:228)ggning av tv(cid:229) insamlingsstationer, v(cid:228)ntades vara avslutad i b(cid:246)rjan av 1999, tv(cid:229) (cid:229)r senare (cid:228)n planerat, i stort sett som en f(cid:246)ljd av lokalpolitiska interventioner och (cid:228)ven som en f(cid:246)ljd av de lokala myndigheternas bristande erfarenhet och brister p(cid:229) adekvata riktlinjer fr(cid:229)n kommissionens sida f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete. Liksom i Lettland var problemet med f(cid:246)rbr(cid:228)nning av insamlat material fortfarande ol(cid:246)st. 42. I Litauen ges bidrag till ett projekt i syfte att f(cid:246)rb(cid:228)ttra vat- tenreningsanl(cid:228)ggningen i kustorten Palanga (1,2 miljoner ecu) d(cid:228)r f(cid:246)roreningar med niv(cid:229)er som (cid:228)r 5-7 g(cid:229)nger h(cid:246)gre (cid:228)n EU-normerna str(cid:246)mmar ut i (cid:214)stersj(cid:246)n. Projektet har drabbats av en tre(cid:229)rig f(cid:246)r- sening d(cid:228)rf(cid:246)r att kommissionen (cid:228)ndrade sitt bidrag till projektet sedan den sent omsider blev medveten om att de arbeten och den utrustning som skulle finansieras via programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande samarbete redan till en del hade finansierats av de litau- iska myndigheterna. I Polen har fr(cid:229)n 1995 och fram(cid:229)t ca 40 milj(cid:246)projekt finan- 43. sierats via programmet, (cid:228)ven om det endast var ett f(cid:229)tal som hade slutf(cid:246)rts vid utg(cid:229)ngen av 1998. Majoriteten av dessa projekt g(cid:228)l- ler anl(cid:228)ggning eller uppgradering av vattenreningsverk. Visserli- gen har 75 % av Polens 860 st(cid:228)der reningsverk, men 50 % av reningsverken har inte tillr(cid:228)cklig kapacitet (1). Den totala kostna- den f(cid:246)r att vattenreningen skall n(cid:229) EU-standard uppskattas till 10,3 miljarder ecu, n(cid:229)got som (cid:229)terigen visar att programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete endast kan ha en begr(cid:228)nsad effekt (2). 44. Till de st(cid:246)rsta milj(cid:246)projekten i Polen h(cid:246)rde reningsverk i Gubin (3,3 miljoner ecu) och Szczecin (3,5 miljoner ecu). Projek- tet i Gubin utg(cid:246)r ett utm(cid:228)rkt exempel p(cid:229) samarbete (cid:246)ver gr(cid:228)n- serna. Det nya reningsverket betj(cid:228)nar inte bara Gubin utan ocks(cid:229) dess tyska v(cid:228)nort Guben p(cid:229) andra sidan floden Neisse (3), vilket avsev(cid:228)rt s(cid:228)nker s(cid:229)v(cid:228)l projektinvesteringskostnaderna som drifts- kostnaderna. ˜ven om detta projekt inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns- (cid:246)verskridande samarbete (cid:228)nnu inte var slutf(cid:246)rt (cid:246)ppnades sj(cid:228)lva reningsverket i maj 1998 och har m(cid:246)jliggjort en betydande minsk- ning av f(cid:246)roreningar i linje med EU:s normer. I Szczecin hade pro- jektet d(cid:228)remot, (cid:228)ven om det hade godk(cid:228)nts av kommissionen 1995 (totalkostnad: 29,2 miljoner ecu), (cid:228)nnu inte p(cid:229)b(cid:246)rjats, d(cid:228)r- f(cid:246)r att Szczecins stad var sena med projektutformningen. Milj(cid:246)projekt inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete i Tjeck- ien 45. ˜ven i Tjeckien (cid:228)r finansieringsbehoven inom milj(cid:246)sektorn v(cid:228)ldiga; uppskattningsvis 1 400 miljoner ecu (4) beh(cid:246)vs enbart inom avloppsvattensektorn. Medlen fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns- (cid:246)verskridande samarbete anv(cid:228)nds s(cid:228)rskilt i det starkt f(cid:246)rorenade norra B(cid:246)hmen vid gr(cid:228)nsen mot Tyskland, genom vilket floden Elbe rinner. Liksom i andra l(cid:228)nder har effekten minskat p(cid:229) grund av f(cid:246)rseningar i genomf(cid:246)randet, och endast fem projekt, samtliga finansierade ur 1994 (cid:229)rs budget, hade slutf(cid:246)rts vid utg(cid:229)ngen av 1998. En viktig orsak till f(cid:246)rdr(cid:246)jning i Tjeckien var att en ny nationell upphandlingslag antogs, vilket medf(cid:246)rde att alla Phare- anbud blockerades under 12 m(cid:229)nader fram till september 1997. 46. Via programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete finansie- rades s(cid:229)ledes en avloppsledning (5,8 miljoner ecu) f(cid:246)r transport av avloppsvatten fr(cid:229)n staden Usti nad Labem (180 000 inv(cid:229)nare) till ett nybyggt tjeckisk-finansierat reningsverk i den n(cid:228)rbel(cid:228)gna staden Nestemice. Detta har under 1998 medf(cid:246)rt att Ustis f(cid:246)ro- rening av Elbe minskat avsev(cid:228)rt. ¯ andra sidan (cid:228)r f(cid:246)roreningsni- v(cid:229)n i Elbe i regionen totalt sett lika h(cid:246)g som tidigare, p(cid:229) grund av (1) Rapport fr(cid:229)n GD XI relaterad till direktivet om tilln(cid:228)rmning av mil- (2) j(cid:246)lagstiftningen, daterad juni 1997. (cid:148)Compliance costing for approximation of EU environmental legisla- tion in the CEEC(cid:148), slutlig rapport, tabell 4. 14. Maj 1997 (EDC, Irland). (3) De b(cid:229)da st(cid:228)derna var ursprungligen en, tills de delades vid slutet av andra v(cid:228)rldskriget. (4) Till(cid:228)gg nr 10/97 till Europeiska unionens bulletin. 21. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 48/9 m(cid:228)ngden f(cid:246)roreningar uppstr(cid:246)ms, s(cid:228)rskilt fr(cid:229)n Prag. Ett liknande projekt f(cid:246)r staden Rumburk (14 000 inv(cid:229)nare), som ocks(cid:229) omfat- tar den tyska staden Seifhennersdorf, avslutades ocks(cid:229) i slutet av 1997. I Nejdek minskades de lokala luftf(cid:246)roreningarna kraftigt genom att en (cid:229)ngledning, som matas med v(cid:228)rme fr(cid:229)n en lokal industrianl(cid:228)ggning, f(cid:228)rdigst(cid:228)lldes i december 1997 genom finan- siering med medel fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande sam- arbete (6,6 miljoner ecu), vilket gjorde det m(cid:246)jligt att st(cid:228)nga brun- kolsv(cid:228)rmeverk, men det fanns dock ingen information om hur stor den gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande effekten var. Milj(cid:246)projekt inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete i Alba- nien, Bulgarien och f(cid:246)re detta jugoslaviska republiken Makedonien I Albanien, Bulgarien och f(cid:246)re detta jugoslaviska republiken 47. Makedonien har mycket sm(cid:229) medel anslagits till milj(cid:246)n, trots de ekologiska problemen, eftersom transportprojekten har priorite- rats. Det st(cid:246)rsta milj(cid:246)projektet (cid:228)r en anl(cid:228)ggning f(cid:246)r upparbetning och f(cid:246)rvar av radioaktivt avfall vid k(cid:228)rnkraftverket Kozloduj i Bul- garien (3,7 miljoner ecu). Detta projekt (cid:228)r inte f(cid:246)rlagt till gr(cid:228)ns- regionen Bulgarien-Grekland, utan vid Bulgariens norra gr(cid:228)ns mot Rum(cid:228)nien, ett omr(cid:229)de som inte var ber(cid:228)ttigat till finansiering fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete 1994(cid:150)1998. Ekonomisk utveckling och personalutveckling 48. I de flesta l(cid:228)nder har projekt f(cid:246)r ekonomisk utveckling och personalutveckling f(cid:229)tt relativt sm(cid:229) anslag j(cid:228)mf(cid:246)rt med transport- och milj(cid:246)projekt, med Ungern, Slovakien och Slovenien som huvudsakliga undantag. Vidare har de flesta projekt finansierats fr(cid:229)n 1996 och fram(cid:229)t och har s(cid:229)ledes inte slutf(cid:246)rts (cid:228)nnu. De sm(cid:229) anslagen avspeglar delvis sv(cid:229)righeten att identifiera projekt av detta slag som f(cid:229)r en positiv verkan p(cid:229) b(cid:229)da sidor av gr(cid:228)nsen. I vissa fall konkurrerar regionerna p(cid:229) motsatta sidor av gr(cid:228)nsen ekonomiskt med varandra, vilket g(cid:246)r finansieringen av s(cid:229)dana projekt k(cid:228)nsligare. 49. Det st(cid:246)rsta projektet p(cid:229) detta omr(cid:229)de (cid:228)r inr(cid:228)ttandet av (cid:148)Col- legium Polonicum(cid:148) i Slubice vid polska gr(cid:228)nsen, som utvecklas av universiteten i Frankfurt an der Oder och Poznan med hj(cid:228)lp av medel fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete (16 miljoner ecu) och Interregmedel (3,2 miljoner ecu) liksom ca 8,9 miljoner ecu genom polsk medfinansiering. Syftet med detta Col- legium (cid:228)r att fr(cid:228)mja gemensam undervisning och forskning p(cid:229) omr(cid:229)det Tyskland-, Polen- och Europakunskap (1). Vid slutet av 1998 var den Phare-finansierade byggnationen av studenthem f(cid:246)r 267 personer slutf(cid:246)rd (4 miljoner ecu fr(cid:229)n 1994 (cid:229)rs program f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete). I Ungern anv(cid:228)ndes betydande resurser f(cid:246)r att fr(cid:228)mja turism 50. genom utveckling av ett cykelbanen(cid:228)t som skall anslutas till det omfattande (cid:246)sterrikiska systemet. En gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande indu- stripark utvecklades ocks(cid:229) vid Szentgotthard-Heiligenkreuz (4,3 miljoner ecu). Dessa projekt, om vilka beslut fattades 1995, hade (cid:228)nnu inte slutf(cid:246)rts. 51. I Slovakien har effekten av ett projekt f(cid:246)r planering av Jarovce- Kittsee industripark (0,5 miljoner ecu) minskats betydligt. Genom- f(cid:246)rbarhetsstudien och projektutformningen, ursprungligen avsedd f(cid:246)r att man skulle skapa en industripark p(cid:229) b(cid:229)da sidor av gr(cid:228)nsen mellan Slovakien och (cid:214)sterrike, kunde endast g(cid:246)ras p(cid:229) den slo- vakiska sidan p(cid:229) grund av bristande samarbete mellan de b(cid:229)da l(cid:228)nderna. Fonder f(cid:246)r sm(cid:229)skaliga projekt 52. I de flesta mottagarl(cid:228)nder f(cid:246)r programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete har m(cid:246)jligheter till fonder f(cid:246)r sm(cid:229)skaliga projekt inr(cid:228)ttats i syfte att st(cid:246)dja sm(cid:229)skalig, s. k folk-till-folk och social lokal utvecklingsverksamhet. 53. Sedan 1996 (cid:228)r det denna typ av projekt som alltmer domi- nerar genomf(cid:246)randet av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande sam- arbete i den baltiska regionen. 12 miljoner ecu har anslagits till lokala utvecklingsprojekt p(cid:229) upp till 100 000 ecu, med delta- gande av (cid:229)tminstone en lokal myndighet fr(cid:229)n Phare-anslutna bal- tiska stater och (cid:229)tminstone en lokal myndighet fr(cid:229)n EU. En entre- pren(cid:246)r (2) anlitades f(cid:246)r att administrera programmet. P(cid:229) grund av f(cid:246)rseningar fr(cid:229)n kommissionens sida n(cid:228)r det g(cid:228)llde att l(cid:228)gga upp programmet p(cid:229)b(cid:246)rjades de f(cid:246)rsta projekten f(cid:246)rst i mitten av 1998. 54. Med undantag av Albanien, Bulgarien och f(cid:246)re detta jugo- slaviska republiken Makedonien, inr(cid:228)ttades fonder f(cid:246)r sm(cid:229)skaliga projekt (cid:228)ven i (cid:246)vriga l(cid:228)nder inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete, om (cid:228)n f(cid:246)r l(cid:228)gre summor (cid:228)n i Baltikum (3). Dessa projekt hade vanligen en annan tyngdpunkt (cid:228)n den baltiska fon- den f(cid:246)r sm(cid:229)skaliga projekt och de hade fokus p(cid:229) aktiviteter av typen folk-till-folk och kulturaktiviteter. De var mycket uppskat- tade i gr(cid:228)nsregionerna som ett medel f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande in- tegration p(cid:229) gr(cid:228)srotsniv(cid:229). Genomf(cid:246)randet har ocks(cid:229) g(cid:229)tt relativt snabbt, eftersom urval och godk(cid:228)nnande av projekt sker mer decentraliserat (cid:228)n inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande sam- arbete i (cid:246)vrigt. I Polen och Tjeckien har f(cid:246)rvaltningen av fonder f(cid:246)r sm(cid:229)skaliga projekt med gott resultat delegerats till Euroregio- ner, organisationer i gr(cid:228)nsregionerna som best(cid:229)r av representan- ter f(cid:246)r kommuner, distrikt, handelskammare och liknande organ. (1) De huvudsakliga (cid:228)mnena (cid:228)r juridik, ekonomi, historia, filosofi och I sj(cid:228)lva verket en byr(cid:229) f(cid:246)r tekniskt st(cid:246)d. (2) (3) 2-3 % av varje lands anslag inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande lingvistik. samarbete. C 48/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 2. 2000 Policyverkan Verkan p(cid:229) lokal och regional utveckling 55. I f(cid:246)rordningen om programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande sam- arbete stipuleras att projektm(cid:229)len inom programmet (cid:228)r att (cid:148)fr(cid:228)mja samarbete. till gagn f(cid:246)r ortsbefolkningen(cid:148), men i praktiken har detta skett i varierande omfattning. I Ungern och Slovenien har projekten haft en stark lokal inriktning fr(cid:229)n b(cid:246)rjan och i Polen, Tjeckien och Estland har utvecklingen g(cid:229)tt alltmer i denna rikt- ning. ¯ andra sidan har bristen p(cid:229) adekvata regionala utvecklings- planer i dessa l(cid:228)nder f(cid:246)r gr(cid:228)nsregionerna i fr(cid:229)ga inneburit att pro- jekten i m(cid:229)nga fall har valts ad hoc-m(cid:228)ssigt utan att vara integrerade i en (cid:246)vergripande regional utvecklingsstrategi. 56. I Bulgarien, f(cid:246)re detta jugoslaviska republiken Makedonien och Albanien har tonvikten p(cid:229) stora nationella infrastrukturpro- jekt i betydande omfattning minskat programmens potentiella effekt p(cid:229) den regionala utvecklingen. I l(cid:228)nder (1) som har gjort de lokala f(cid:246)rvaltningarna delaktiga 57. i planering och genomf(cid:246)rande av projekten inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete har en av de viktigaste effekterna av detta program hittills varit att l(cid:228)ra dessa f(cid:246)rvaltningar de ruti- ner och f(cid:246)rfaranden som till(cid:228)mpas i Europeiska unionen. Detta kan betraktas som en v(cid:228)rdefull f(cid:246)rberedelse f(cid:246)r framtida f(cid:246)rvalt- ning av EU:s strukturfonder. 58. Programmet ECOS-Ouverture (1994(cid:150)1996: 10 miljoner ecu), som skapades 1991 av kommissionen f(cid:246)r att fr(cid:228)mja interregionalt samarbete mellan lokala och regionala myndigheter fr(cid:229)n Central- och (cid:214)steuropa och medlemsstaterna, finansierades genom pro- grammet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete, vilket ocks(cid:229) bidragit till att dessa myndigheter i Phare-l(cid:228)nder st(cid:228)rkt sin kapacitet. 59. I flera l(cid:228)nder h(cid:246)r den del som gr(cid:228)nsar till Europeiska unio- nen till de mest v(cid:228)lm(cid:229)ende regionerna i landet, och (cid:228)r l(cid:229)ngt ifr(cid:229)n underutvecklad ur nationellt perspektiv sett. I de flesta fall var de gr(cid:228)nsregioner som erh(cid:246)ll st(cid:246)d fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande samarbete betydligt rikare (cid:228)n gr(cid:228)nsregioner i andra delar av Phare-l(cid:228)nderna. Detta g(cid:228)ller s(cid:228)rskilt i Ungern, d(cid:228)r tv(cid:229) av de tre omr(cid:229)den som (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till st(cid:246)d (cid:228)r de rikaste i landet, och, om (cid:228)n i mindre omfattning, i Polen och Slovakien. Detta st(cid:229)r i tydlig kontrast till situationen i medlemsstaterna, d(cid:228)r gr(cid:228)nsom- r(cid:229)dena mot Phare-l(cid:228)nderna vanligen h(cid:246)r till de fattigaste regio- nerna i landet. ˜ven om programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete har en positiv verkan p(cid:229) de st(cid:246)dber(cid:228)ttigade gr(cid:228)nsregio- nerna (cid:228)r det inte avsett att bidra till att l(cid:246)sa regionala skillnader inom Phare-l(cid:228)nderna. Detta problem (cid:228)r en fr(cid:229)ga f(cid:246)r specifika regionalpolitiska instrument. (1) Estland, Lettland, Polen, Slovenien, Tjeckien och Ungern. Gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verkan av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande samarbete 60. F(cid:246)r majoriteten av projekt inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande samarbete var det m(cid:246)jligt att identifiera n(cid:229)got slags gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verkan (cid:228)ven om den inte alltid var l(cid:228)tt att m(cid:228)ta. S(cid:229)ledes har exempelvis alla milj(cid:246)projekt, n(cid:228)stan per defini- tion, viss gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verkan. Hur (cid:148)intensiv(cid:148) den har varit har emellertid varierat avsev(cid:228)rt och kommissionen kunde p(cid:229) ett b(cid:228)ttre s(cid:228)tt ha specificerat vilka former av gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande ver- kan som skall prioriteras h(cid:246)gst och hur stark verkan skall vara. 61. Vad g(cid:228)ller programmen f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete f(cid:246)r de baltiska staterna och Polen-Baltikum och Albanien-Italien minskades den gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verkans intensitet d(cid:228)rf(cid:246)r att samarbetet mellan de lokala myndigheterna och befolkningen p(cid:229) (cid:246)mse sidor om gr(cid:228)nsen f(cid:246)rsv(cid:229)rades av att l(cid:228)nderna skiljs (cid:229)t av hav. 62. Den potentiella gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verkan av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete har minskats av bristen p(cid:229) in- tegrerade utvecklingsplaner som omfattar b(cid:229)da sidorna av gr(cid:228)n- sen. Obalansen mellan de ekonomiska utvecklingsniv(cid:229)erna p(cid:229) (cid:246)mse sidor om EU:s yttre gr(cid:228)nser (cid:228)r i de flesta fall dessutom ett hinder f(cid:246)r skapandet av gemensamma strategier. 63. En betydelsefull verkan av programmet har varit det f(cid:246)rb(cid:228)tt- rade institutionella samarbetet mellan Phare-l(cid:228)nderna och EU:s medlemsstater. F(cid:246)rst och fr(cid:228)mst beror detta p(cid:229) att gemensamma program- och kontrollkommittØer inr(cid:228)ttats i enlighet med f(cid:246)rord- ningen om programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete. Dessa kommittØer, som har till uppgift att v(cid:228)lja ut projekt f(cid:246)r program- met f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete och (cid:246)vervaka genomf(cid:246)r- andet av dem, best(cid:229)r av representanter f(cid:246)r EU-medlemsstaten i fr(cid:229)ga och angr(cid:228)nsande Phare-land. Intensivare kontakt p(cid:229) l(cid:228)gre niv(cid:229) har vanligen utvecklats via arbetsgrupper inom de gemen- samma program- och kontrollkommittØerna och gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande organ som inr(cid:228)ttats i syfte att identifiera och genomf(cid:246)ra projekt inom det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetet. P(cid:229) projektniv(cid:229) bekr(cid:228)ftade de flesta mottagare att projekten hade lett till nya kon- takter och/eller st(cid:228)rkta befintliga kontakter med motparter p(cid:229) andra sidan gr(cid:228)nsen. Verkan av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete vad g(cid:228)ller att f(cid:229) medfinansiering fr(cid:229)n andra k(cid:228)llor 64. Ett annat positivt inslag i programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete i de flesta Phare-l(cid:228)nder har varit att projekt inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete samfinansierats ur nationella budgetar, den f(cid:246)rsta g(cid:229)ng systematisk nationell sam- finansiering har skett inom ramen f(cid:246)r Phare-programmet. Detta utg(cid:246)r ett viktigt steg mot s(cid:229)dana samfinansieringsarrangemang som kr(cid:228)vs av EU:s strukturfonder. I artikel 4. 3 i f(cid:246)rordningen om programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete uppmuntras till delfinansiering av detta slag och kommissionen har str(cid:228)vat efter att insistera p(cid:229) en minsta samfinansiering p(cid:229) 25 % av projektv(cid:228)r- det. Endast Albanien, Bulgarien och f(cid:246)re detta jugoslaviska repu- bliken Makedonien kunde inte uppfylla detta krav. I Albanien hotades genomf(cid:246)randet av v(cid:228)gprogrammet av att det saknades en tillr(cid:228)cklig albansk budget f(cid:246)r finansiering av det obligatoriska markf(cid:246)rv(cid:228)rvet. 21. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 48/11 I artikel 6. 1 i f(cid:246)rordningen om gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samar- 65. bete stipuleras att (cid:148)n(cid:228)r gemenskapens bidrag ges till finansiering av inkomstbringande verksamheter, skall emellertid kommissio- nen i samr(cid:229)d med de ber(cid:246)rda myndigheterna fastst(cid:228)lla reglerna f(cid:246)r denna finansiering, vilket kan inneb(cid:228)ra delfinansiering med projektets inkomster eller (cid:229)terbetalning av de ursprungliga bidra- gen(cid:148). Trots att m(cid:229)nga projekt inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande samarbete faktiskt (cid:228)r inkomstbringande har kommis- sionen inte vidtagit n(cid:229)gra (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att till(cid:228)mpa denna artikel, som helt enkelt har ignorerats. 70. Vidare har territorialitetsprincipen hindrat att Interreg-medel anv(cid:228)nds f(cid:246)r att samfinansiera projekt inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete i Phare-l(cid:228)nder och att programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete delfinansierar Interreg-program i medlemsstaterna, fast(cid:228)n s(cid:229)dan delfinansiering var ett av de vik- tigaste sk(cid:228)len till att programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samar- bete skapades. FAKTORER SOM P¯VERKAR VERKAN AV PROGRAMMET F(cid:214)R GR˜NS(cid:214)VERSKRIDANDE SAMARBETE 66. Den sammanlagda verkan av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete fem (cid:229)r efter starten och efter (cid:229)taganden p(cid:229) 820 miljoner ecu (cid:228)r m(cid:229)ttlig, s(cid:228)rskilt p(cid:229) projektniv(cid:229). I detta avsnitt av rapporten g(cid:246)rs ett f(cid:246)rs(cid:246)k att identifiera de viktigaste orsakerna till detta. 71. Vid f(cid:246)rdelningen av den totala budgeten f(cid:246)r programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete mellan enskilda Phare-l(cid:228)nder under programmets tv(cid:229) f(cid:246)rsta (cid:229)r tog kommissionen inte tillr(cid:228)cklig h(cid:228)n- syn till att de olika l(cid:228)ndernas absorptionsf(cid:246)rm(cid:229)ga varierar, b(cid:229)de i relation till de lokala myndigheternas f(cid:246)rvaltningskapacitet och de befintliga strukturerna f(cid:246)r samarbete mellan Phare-l(cid:228)nderna och deras EU-grannl(cid:228)nder. Flera l(cid:228)nder har alltf(cid:246)r stora anslag via Phare-programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete i f(cid:246)rh(cid:229)l- lande till sina nationella Phare-anslag, s(cid:228)rskilt Tjeckien, d(cid:228)r ansla- gen inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete utg(cid:246)r 43 % av landets totala Phare-anslag f(cid:246)r 1995(cid:150)1999. Uppl(cid:228)ggning av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete 67. Att programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete skulle skapas besl(cid:246)ts vid ett m(cid:246)te med Europaparlamentet, Europeiska r(cid:229)det och Europeiska kommissionen i juni 1993. P(cid:229) parlamentets beg(cid:228)ran fastst(cid:228)lldes 1994 (cid:229)rs budget f(cid:246)r programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns- (cid:246)verskridande samarbete till 150 miljoner ecu, fast(cid:228)n kommissio- nen f(cid:246)rs(cid:246)kte begr(cid:228)nsa budgeten till 20 miljoner ecu (1). Denna (cid:246)kning gjordes utan att vederb(cid:246)rlig h(cid:228)nsyn togs till Phare-l(cid:228)ndernas faktiska absorptionsf(cid:246)rm(cid:229)ga. 68. Europaparlamentet ans(cid:229)g att det skulle vara m(cid:246)jligt att genomf(cid:246)ra programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete enligt samma regler som g(cid:228)ller f(cid:246)r Interreg-programmet. ˜ven om f(cid:246)r- ordningen om programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete innebar ett f(cid:246)rs(cid:246)k att spegla Interreg-f(cid:246)rordningen s(cid:229) n(cid:228)ra som m(cid:246)jligt, utgjorde budgetf(cid:246)rordningen ett hinder f(cid:246)r harmonise- ringen av f(cid:246)rfarandena eftersom Phare-l(cid:228)nderna lyder under best(cid:228)mmelserna i avdelning IX i budgetf(cid:246)rordningen, i vilken det fastst(cid:228)lls andra arrangemang f(cid:246)r urval och genomf(cid:246)rande av pro- grammet n(cid:228)r det g(cid:228)ller gemenskapsutgifter utanf(cid:246)r Europeiska unionen. Detta har utgjort ett allvarligt hinder f(cid:246)r uppr(cid:228)ttandet av gemensamma projekt mellan programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete och Interreg. f(cid:246)r Interreg-programmet godk(cid:228)nns en fem(cid:229)rsperiod 69. (1995(cid:150)1999) av kommissionen, men urvalet av projekt och (cid:246)ver- vakning av genomf(cid:246)rande av dessa (cid:228)r medlemsstaternas ansvar. ¯ andra sidan kan programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete endast genomf(cid:246)ras med hj(cid:228)lp av (cid:229)rliga (cid:229)taganden, varvid kom- missionen (cid:228)r ansvarig f(cid:246)r projekturval och (cid:246)vervakning av genom- f(cid:246)randet. (1) Se (cid:228)ndringsskrivelse nr 1 till det prelimin(cid:228)ra budgetf(cid:246)rslaget f(cid:246)r 1994, SEK(93) 1588 slutlig, Bryssel, den 8 oktober 1993. 72. I Bulgarien, d(cid:228)r absorptionsf(cid:246)rm(cid:229)gan f(cid:246)r projekt med en verklig inverkan p(cid:229) gr(cid:228)nsomr(cid:229)dena visat sig vara s(cid:228)rskilt begr(cid:228)n- sad, har kommissionen (cid:228)nd(cid:229) f(cid:246)rs(cid:246)kt bibeh(cid:229)lla det anslag som anges i det fler(cid:229)riga v(cid:228)gledande programmet. Sedan inga (cid:229)tagan- den gjorts under 1996 och 1997, gjordes 1998 (cid:229)taganden p(cid:229) 51 miljoner ecu f(cid:246)r programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete mellan Bulgarien och Grekland f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder utan uppenbar gr(cid:228)ns- (cid:246)verskridande verkan p(cid:229) st(cid:246)dber(cid:228)ttigade regioner. 73. Fast(cid:228)n kommissionen gjorde (cid:229)taganden f(cid:246)r hela budgeten f(cid:246)r programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete fullt ut varje (cid:229)r med undantag av 1997, har utnyttjandet av betalningsbemyndi- ganden genomg(cid:229)ende varit l(cid:229)gt, s(cid:229)som framg(cid:229)r av tabell 3. Den l(cid:229)ga genomf(cid:246)randegraden (cid:228)r till stor del en f(cid:246)ljd av att en stor budget gjorts tillg(cid:228)nglig i f(cid:246)rh(cid:229)llande till det relativt begr(cid:228)nsade antalet verkligt gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande projekt som (cid:228)r klara f(cid:246)r genom- f(cid:246)rande. Detta (cid:228)r en direkt f(cid:246)ljd av kommissionens policy att f(cid:246)r- s(cid:246)ka g(cid:246)ra (cid:229)taganden f(cid:246)r alla tillg(cid:228)ngliga anslag oavsett vilka omst(cid:228)ndigheter som r(cid:229)der. 74. Kommissionen utnyttjade i stor omfattning en konsultbyr(cid:229) f(cid:246)r att utarbeta fler(cid:229)riga v(cid:228)gledande program f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete, fast(cid:228)n man normalt skulle ha v(cid:228)ntat sig att programutformningen skulle ombes(cid:246)rjas direkt av kommissionens avdelningar i samarbete med myndigheterna i Phare-l(cid:228)nderna. De regionala och lokala myn- digheterna r(cid:229)dfr(cid:229)gades inte i tillr(cid:228)cklig omfattning i programmens f(cid:246)rberedelseskede. C 48/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 2. 2000 Utnyttjande av anslagen fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete (1994(cid:150)1998) Tabell 3 ¯r ¯tagande- bemyndiganden (miljoner ecu) Faktiska (cid:229)taganden (miljoner ecu) Utnyttjad procentandel Betalnings- bemyndiganden (miljoner ecu) Faktiska betalningar (miljoner ecu) Utnyttjad procentandel 1994 1995 1996 1997 1998 150,0 169,0 180,0 279,9 180,0 Totalt 958,9 K(cid:228)lla: Europeiska revisionsr(cid:228)tten. 150,0 169,0 180,0 141,0 180,0 820,0 100 100 100 50 100 86 100,0 95,2 161,0 179,9 185,0 721,1 26,5 35,2 71,3 109,7 168,5 411,2 27 37 44 61 91 57 75. P(cid:229) flera omr(cid:229)den hade kommissionen inte tillr(cid:228)ckligt v(cid:228)l definierat hur programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete skulle genomf(cid:246)ras: digheters sida i programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete borde ha motsvarats av en st(cid:246)rre insats fr(cid:229)n kommissionens dele- gationer. a) Kommissionens huvuddokument med riktlinjer f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)- verskridande samarbete (cid:228)r i huvudsak begr(cid:228)nsat till planering av bist(cid:229)ndet och finns endast i utkast, vilket inneb(cid:228)r att det (cid:228)r os(cid:228)kert i vilken m(cid:229)n dokumentet kan till(cid:228)mpas (1). b) Fast(cid:228)n vid den tid d(cid:229) programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete inf(cid:246)rdes st(cid:246)rre delen av det allm(cid:228)nna Phare- programmet genomf(cid:246)rdes med hj(cid:228)lp av kontrakt om tj(cid:228)nster, genomf(cid:246)rs programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete huvudsakligen med hj(cid:228)lp av bygg- och anl(cid:228)ggningskontrakt. Emellertid fastst(cid:228)lldes riktlinjer f(cid:246)r bygg- och anl(cid:228)ggningskon- trakt f(cid:246)rst i januari 1998 (2). c) Fast(cid:228)n fonder f(cid:246)r sm(cid:229)skaliga projekt haft en viktig roll att spela i programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete (cid:228)nda sedan 1995 d(cid:229) de f(cid:246)rsta medlen tilldelades dessa instrument, utf(cid:228)rdades inga riktlinjer p(cid:229) detta omr(cid:229)de f(cid:246)rr(cid:228)n i april 1997. Kommissionens uppl(cid:228)ggning av f(cid:246)rvaltningen 77. I Baltikum och Slovenien genomf(cid:246)rdes programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete i enlighet med kommissionens cen- traliserade f(cid:246)rfaranden, varvid alla avtal m(cid:229)ste godk(cid:228)nnas och undertecknas av kommissionens centrala avdelningar. I andra l(cid:228)n- der d(cid:228)r det s(cid:229) kallade decentraliserade genomf(cid:246)randesystemet (DIS) f(cid:246)r Phare till(cid:228)mpades m(cid:229)ste alla avtal som undertecknades av mottagare och g(cid:228)llde belopp (cid:246)ver 500 000 ecu godk(cid:228)nnas av kommissionens centrala avdelningar. Dessutom m(cid:229)ste alla arbets- program, som ligger till grund f(cid:246)r (cid:246)verf(cid:246)ringar av medel fr(cid:229)n kommissionen till mottagarl(cid:228)nderna godk(cid:228)nnas inte enbart av delegationerna utan ocks(cid:229) av tv(cid:229) olika avdelningar inom GD IA. F(cid:246)r de polska programmen f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete tog det kommissionen i genomsnitt 80 dagar att godk(cid:228)nna avtal och 73 dagar att godk(cid:228)nna arbetsprogram. 78. Trots infrastrukturinvesteringsprojektens betydelse hade kommissionen inte bemannat sina delegationer med yrkesingen- j(cid:246)rer i tillr(cid:228)cklig omfattning. Delegationerna i Polen och Albanien hade till exempel inga kvalificerade uts(cid:228)nda ingenj(cid:246)rer bland sina tj(cid:228)nstem(cid:228)n. 76. Budgetf(cid:246)rordningen ger visserligen kommissionen det (cid:246)ver- gripande ansvaret f(cid:246)r bist(cid:229)nd f(cid:246)rknippat med yttre f(cid:246)rbindelser (se punkterna 68-69 ovan), men de f(cid:246)rfaranden som till(cid:228)mpats f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samar- bete har varit on(cid:246)digt tungrodda och delegeringen till kommis- sionens delegationer i Phare-l(cid:228)nderna p(cid:229)b(cid:246)rjades f(cid:246)rst 1998. Denna bristande delegering har skett trots att programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete i enlighet med m(cid:229)len f(cid:246)r detta samarbete har genomf(cid:246)rts p(cid:229) ett mer decentraliserat s(cid:228)tt av de flesta mottagarl(cid:228)nder (cid:228)n vad som (cid:228)r fallet f(cid:246)r nationella Phare- program. Det st(cid:246)rre deltagandet fr(cid:229)n lokala och regionala myn- (1) Phare-Interreg Cross-border Cooperation: Proposed guidelines for Multi-annual Programming (augusti 1994). (2) Phare Decentralised Implementation System Manual, Volume 1. Genomf(cid:246)randef(cid:246)rh(cid:229)llanden i mottagarl(cid:228)nderna 79. Verkan av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete har hittills ocks(cid:229) p(cid:229)verkats negativt av sv(cid:229)righeter i genomf(cid:246)ran- demilj(cid:246)n i mottagarl(cid:228)nderna. Eftersom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)- verskridande samarbete (cid:228)r inriktat p(cid:229) flera sektorer och decentra- liserat har det f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst gett upphov till mycket st(cid:246)rre samordningssv(cid:229)righeter f(cid:246)r mottagarl(cid:228)nderna (cid:228)n andra Phare- program. 80. Inom ramen f(cid:246)r det decentraliserade genomf(cid:246)randesystemet (cid:246)vervakas programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete av pro- gramf(cid:246)rvaltningsenheter. Man kunde kanske ha v(cid:228)ntat sig att pro- grammet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete skulle (cid:246)vervakas av s(cid:229)dana programf(cid:246)rvaltningsenheter f(cid:246)r regional utveckling som 21. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 48/13 redan inr(cid:228)ttats f(cid:246)r nationella Phare-medel, men i st(cid:228)llet skapades nya programf(cid:246)rvaltningsenheter f(cid:246)r programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande samarbete. I Bulgarien och Tjeckien inledde program- f(cid:246)rvaltningsenheterna sin verksamhet f(cid:246)rst 1998, trots att 1,1 miljoner ecu respektive 1,5 miljoner ecu redan hade lagts ut p(cid:229) att bygga upp dem. Alla programf(cid:246)rvaltningsenheter hade sin bas i huvudst(cid:228)derna, trots att projekten genomf(cid:246)rdes i gr(cid:228)nsregio- nerna. Detta har ofta lett till att programf(cid:246)rvaltningen blivit min- dre effektiv och mindre (cid:228)ndam(cid:229)lsenlig. 81. De centrala regeringarna i Phare-l(cid:228)nderna har haft varie- rande, men i samtliga fall betydande, inflytande p(cid:229) programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete, s(cid:228)rskilt vid projekturvalet. Denna tendens har just b(cid:246)rjat vika, eftersom de flesta Phare-l(cid:228)nder inf(cid:246)r reformer som syftar till decentralisering av f(cid:246)rvaltningen. Detta har betytt att programmet har haft mindre institutionell ver- kan p(cid:229) lokala myndigheter (cid:228)n det kunde ha haft. 82. I den m(cid:229)n lokala och regionala myndigheter har tagit aktiv del i programmet, har detta oundvikligen bidragit till att g(cid:246)ra genomf(cid:246)randet l(cid:229)ngsammare, och d(cid:228)rigenom minskat verkan p(cid:229) projektniv(cid:229), p(cid:229) grund av den begr(cid:228)nsade f(cid:246)rvaltningserfarenhet de flesta av dessa organ har. F(cid:246)r att man l(cid:228)ttare skulle f(cid:229) bukt med denna situation skulle det tekniska bist(cid:229)nd som i stor utstr(cid:228)ckning har koncentrerats till programf(cid:246)rvaltningsenheterna i huvudst(cid:228)- derna i h(cid:246)gre grad ha givits till lokala och regionala myndigheter, detta f(cid:246)r att st(cid:228)rka genomf(cid:246)randet av programmet p(cid:229) projektni- v(cid:229)n. 83. Genomf(cid:246)randet av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande sam- arbete i Bulgarien och Albanien drabbades av ett allvarligt avbrott i och med de ekonomiska och politiska kriser som drabbade dessa l(cid:228)nder under 1996 respektive 1997. F(cid:246)rvaltning av projektcykeln Planering 84. Genomf(cid:246)randet av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande sam- arbete har hindrats av att budgetanslagen (cid:228)r ett(cid:229)riga. Projekten har allts(cid:229) ofta f(cid:229)tt delas upp i (cid:229)rliga faser utan garantier f(cid:246)r finansie- ring av framtida etapper och med behovet att g(cid:246)ra nya upphand- lingar av kontrakt. Till skillnad mot vad som g(cid:228)ller f(cid:246)r Interreg ansl(cid:229)s medel ur programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete endast p(cid:229) nationell och inte p(cid:229) regional niv(cid:229), vilket utg(cid:246)r ett hin- der f(cid:246)r regional planering och samordning med Interreg. 85. Vanligen g(cid:246)r kommissionen (cid:229)taganden av medlen mot slutet av budget(cid:229)ret, trots att projekten i vissa fall, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r Polen- Tyskland, oftast godk(cid:228)nns av den gemensamma program- och kontrollkommittØn vid (cid:229)rets b(cid:246)rjan. ien b(cid:246)rjade genomf(cid:246)randet av infrastrukturprojekt f(cid:246)rst efter i genomsnitt 20 respektive 26 m(cid:229)nader efter det att finansierings- avtalet undertecknats. I vissa fall, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r de stora v(cid:228)gbygg- nadsprojekten i Albanien, hade genomf(cid:246)rbarhetsstudierna inte ens slutf(cid:246)rts n(cid:228)r projekten godk(cid:228)ndes. 87. Fast(cid:228)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete huvud- sakligen har finansierat infrastrukturprojekt, har kommissionen i det stora flertalet av s(cid:229)dana projekt inte f(cid:246)rs(cid:246)kt utverka samfi- nansiering fr(cid:229)n internationella finansinstitut i enlighet med vad som angavs i r(cid:229)dets beslut i K(cid:246)penhamn 1993, n(cid:228)r Phare:s delak- tighet i infrastruktur godk(cid:228)ndes. (cid:214)vervakning och utv(cid:228)rdering 88. De gemensamma program- och kontrollkommittØerna har spelat en viktig roll vid projekturvalet men vanligen endast en liten roll vid (cid:246)vervakning av genomf(cid:246)randet och s(cid:228)llan vidtagit korrigerande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att garantera att programmen uppfyllde m(cid:229)len. 89. ˜ven om kommissionen formellt anv(cid:228)nder den logiska ram- metoden (1) f(cid:246)r att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att (cid:246)vervaka och utv(cid:228)rdera projekt (cid:228)r de indikatorer som anv(cid:228)nds f(cid:246)r att m(cid:228)ta projektutf(cid:246)- randet s(cid:228)llan precisa och ansvaret f(cid:246)r att f(cid:229) in (cid:246)vervakningsdata definieras aldrig. 90. De (cid:229)rliga (cid:246)vervaknings- och utv(cid:228)rderingsrapporter som utf(cid:246)rts av konsulter f(cid:246)r kommissionens r(cid:228)kning avseende alla Phare-program, inklusive programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete, (cid:228)r anv(cid:228)ndbara men koncentrerar sig p(cid:229) output snarare (cid:228)n verkan. Kommissionen har inte n(cid:229)got system f(cid:246)r bed(cid:246)mning av verkan av slutf(cid:246)rda projekt och i den (cid:246)vergripande utv(cid:228)rde- ringen av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete fr(cid:229)n november 1998 togs denna fr(cid:229)ga inte upp p(cid:229) ett adekvat s(cid:228)tt (se punkt 7). Enligt artikel 11 i f(cid:246)rordningen skall kommissionen varje (cid:229)r utarbeta en rapport f(cid:246)r f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)r om genomf(cid:246)randet av de gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbets(cid:229)tg(cid:228)rderna. S(cid:229) har inte skett. Nya Phare-f(cid:246)rfaranden 91. 1998 lanserade kommissionen flera initiativ som p(cid:229)verkar programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete inom Phare. I de nya policyriktlinjerna som omfattar Phare-programmet som hel- het (2) fanns kravet att samtliga Phare-projekt skulle omfatta minst 2 miljoner ecu. Detta f(cid:246)rh(cid:229)llningss(cid:228)tt kanske kan vara menings- fullt f(cid:246)r nationella Phare-projekt, men (cid:246)verenst(cid:228)mmer inte med m(cid:229)let f(cid:246)r programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete att st(cid:246)dja relativt sm(cid:229) lokala projekt som leds av lokala och regionala myn- digheter. 86. I de flesta fall b(cid:246)rjade projekten genomf(cid:246)ras f(cid:246)rst ett eller tv(cid:229) (cid:229)r efter det att de godk(cid:228)nts, eftersom mottagarna inte hade anbuds- handlingarna klara n(cid:228)r godk(cid:228)nnandet gjordes. I Polen och Tjeck- (1) Ett projektf(cid:246)rvaltningsverktyg f(cid:246)r integrering av planering, (cid:246)vervak- ning och utv(cid:228)rdering. (2) Kommissionens beslut om riktlinjer f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av Phare- programmet i kandidatl(cid:228)nderna, 1998(cid:150)1999. SEK (1998) 1012 slut- lig. Bryssel den 15 juni 1998. C 48/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 2. 2000 I 1999 (cid:229)rs budget skall f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen upp till en tredjedel 92. av den totala budgeten f(cid:246)r programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete ansl(cid:229)s till samarbets(cid:229)tg(cid:228)rder (cid:246)ver gr(cid:228)nserna mellan Phare-l(cid:228)nder. Detta steg innebar ett erk(cid:228)nnande av betydelsen av att resurser ansl(cid:229)s till de relativt sett fattigare gr(cid:228)nsomr(cid:229)den som inte gr(cid:228)nsar till Europeiska unionen (se punkt 59 ovan). Ytterli- gare studier beh(cid:246)vs f(cid:246)r att komma tillr(cid:228)tta med problemen med regionala obalanser inom varje Phare-land och f(cid:246)r att bed(cid:246)ma om andra instrument (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga. d) Fonderna f(cid:246)r sm(cid:229)skaliga projekt (cid:228)r en nyhet som framg(cid:229)ngs- rikt fr(cid:228)mjar gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete p(cid:229) gr(cid:228)srotsniv(cid:229). I Albanien, Bulgarien och f(cid:246)re detta jugoslaviska republiken Make- donien genomf(cid:246)rdes programmet emellertid utan n(cid:229)got st(cid:246)rre deltagande fr(cid:229)n lokala och regionala myndigheters sida, kriteriet med nationell delfinansiering uppfylldes inte och fonder f(cid:246)r sm(cid:229)- skaliga projekt till(cid:228)mpades knappast. 93. En ny f(cid:246)rordning om programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete antogs i slutet av 1998 (1). I denna f(cid:246)rs(cid:246)ker man f(cid:246)r- b(cid:228)ttra planeringen mellan programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete och Interreg, men det huvudsakliga problemet med olika genomf(cid:246)randef(cid:246)rfaranden kan inte avhj(cid:228)lpas. Vad g(cid:228)ller b(cid:229)de den nya f(cid:246)rordningen och anslagen av medel till Phare-Phare- gr(cid:228)nser, hade det p(cid:229) grund av existensen av de v(cid:228)gledande gr(cid:228)ns(cid:246)- verskridande programmen 1995(cid:150)1999 varit b(cid:228)ttre att inf(cid:246)ra dessa viktiga (cid:228)ndringar efter 1999 f(cid:246)r att undvika avbrott i p(cid:229)g(cid:229)ende program. SLUTSATSER 94. Revisions(cid:228)tten anser att programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete inom ramen f(cid:246)r Phare under de fem f(cid:246)rsta (cid:229)ren av sin existens redan har haft en positiv effekt p(cid:229) institutionsniv(cid:229) som ett resultat av det samarbete som utvecklats inom ramen f(cid:246)r gemensamma program- och kontrollkommittØer och det bredare samarbetet mellan regionala och lokala myndigheter som plane- ringen och genomf(cid:246)randet av projekt inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete givit upphov till. Under perioden 1994(cid:150)1998 har sj(cid:228)lva projekten visat mindre tillfredsst(cid:228)llande resultat. 95. De viktigaste positiva aspekterna av programmet (cid:228)r f(cid:246)ljande: a) Programmet har bidragit till att st(cid:228)rka samarbetet mellan Phare-l(cid:228)nder och till dessa gr(cid:228)nsande EU-medlemsstater p(cid:229) nationell och, i allm(cid:228)nhet, regional och lokal niv(cid:229). b) I de flesta l(cid:228)nder har regionala och lokala myndigheter delta- git i allt st(cid:246)rre omfattning i planeringen och genomf(cid:246)randet av programmet. Detta (cid:228)r en god f(cid:246)rberedelse inf(cid:246)r senare f(cid:246)r- valtning av EU:s strukturfonder. c) De flesta l(cid:228)nder har lyckats f(cid:229) (cid:229)tminstone det minimala med- finansieringsbidraget p(cid:229) 25 % som anges i programmet. 96. ¯ andra sidan har programmet drabbats av f(cid:246)ljande sv(cid:229)rig- heter: a) Genomf(cid:246)randet har f(cid:246)rdr(cid:246)jts s(cid:229) att programmet hittills endast har haft en m(cid:229)ttlig verkan p(cid:229) projektniv(cid:229). Det viktigaste orsa- kerna till detta (cid:228)r f(cid:246)ljande: i) Den (cid:246)verdrivet stora budget som Europaparlamentet ursprungligen beviljade programmet och kommissionens policy att f(cid:246)rs(cid:246)ka g(cid:246)ra (cid:229)taganden f(cid:246)r samtliga tillg(cid:228)ngliga anslag. ii) Den begr(cid:228)nsade erfarenheten hos f(cid:246)rvaltningarna i mot- tagarl(cid:228)nderna som inte kompenserades av tillr(cid:228)ckliga rikt- linjer fr(cid:229)n kommissionen om hur programmen skulle genomf(cid:246)ras, s(cid:228)rskilt vad g(cid:228)llde bygg- och anl(cid:228)ggnings- kontrakt. b) Vissa av projekten har endast en begr(cid:228)nsad gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande verkan. c) Vissa av projekten fokuserar p(cid:229) nationella prioriteringar i st(cid:228)l- let f(cid:246)r att specifikt gagna ortsbefolkningen i gr(cid:228)nsregionen. d) Det har f(cid:246)rekommit f(cid:229) gemensamma projekt med Interreg, delvis till f(cid:246)ljd av bristande (cid:246)verensst(cid:228)mmelse mellan de b(cid:229)da programmen vad g(cid:228)ller genomf(cid:246)randef(cid:246)rfaranden. e) Gemensamma planer f(cid:246)r b(cid:229)da sidorna om gr(cid:228)nserna hade inte utarbetats av medlemsstaterna och Phare-l(cid:228)nderna n(cid:228)r programmet inleddes. f) Programmet l(cid:246)ser inte problemet med regionala skillnader inom Phare-l(cid:228)nderna, och de regioner som f(cid:229)r st(cid:246)d fr(cid:229)n pro- grammet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete (cid:228)r vanligen redan de mest utvecklade i landet i fr(cid:229)ga. ˜ven om den framtida till- delningen av upp till en tredjedel av programmet till andra gr(cid:228)nsomr(cid:229)den borde bidra till att minska s(cid:229)dana skillnader kommer behovet av s(cid:228)rskilda regionalpolitiska instrument att kvarst(cid:229). g) F(cid:246)rfarandena f(cid:246)r programf(cid:246)rvaltning har b(cid:229)de fr(cid:229)n mottagar- l(cid:228)ndernas och kommissionens sida varit f(cid:246)r centraliserade. (1) Kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2760/98 av den 18 december 1998 om genomf(cid:246)rande av ett program f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande sam- arbete inom ramen f(cid:246)r Phare-programmet (EGT L 345, 19. 12. 1998, s. 49). h) I de nya Phare-riktlinjerna tas inte tillr(cid:228)cklig h(cid:228)nsyn till de specifika f(cid:246)rh(cid:229)llandena inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete. 21. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 48/15 97. Totalt sett anser revisionsr(cid:228)tten att programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns- (cid:246)verskridande samarbete kan spela en effektiv roll i Europeiska unionens st(cid:246)d till Central- och (cid:214)steuropa om kommissionen vid- tar m(cid:229)tt och steg som kan avhj(cid:228)lpa dessa brister. Denna rapport har antagits av revisionsr(cid:228)tten i Luxemburg vid dess sammantr(cid:228)de den 11 november 1999. F(cid:246)r revisionsr(cid:228)tten Jan O. KARLSSON Ordf(cid:246)rande C 48/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 2. 2000 GENOMF(cid:214)RANDE AV PROGRAMMET F(cid:214)R GR˜NS(cid:214)VERSKRIDANDE SAMARBETE (1994(cid:150)1998) BILAGA I Sektor (miljoner ecu) m o k e l e t , t r o p s n a r T 36,35 8,74 3,12 35,40 16,83 1,55 91,19 11,44 2,29 4,35 1,70 0,00 28,30 20,09 11,18 3,01 1,26 0,52 24,20 13,86 2,82 12,71 3,53 1,99 6,41 1,82 1,81 12,23 10,52 8,70 1,42 1,02 0,71 140,16 98,94 74,21 0,91 0,40 0,09 1,32 0,50 0,00 2,83 2,23 0,88 0,00 0,00 0,00 t e h r e k (cid:228) s r (cid:228) e l k u n , i g r e n e , (cid:246) j l i M 5,45 0,00 0,00 5,75 0,00 0,00 5,65 5,62 3,51 10,10 3,16 1,39 50,32 24,54 21,42 7,25 2,82 2,17 1,60 0,00 0,00 4,32 0,60 0,50 8,64 4,16 3,45 8,81 1,36 0,05 13,84 5,37 4,37 61,12 25,96 14,94 2,99 1,74 0,96 2,34 0,40 0,31 3,22 2,30 1,32 2,70 2,47 2,23 h c o g n i l k c e v t u k s i m o n o k E - t u l a n o s r e p g n i l k c e v 0,30 0,00 0,00 0,15 0,05 0,03 0,00 0,00 0,00 4,76 0,12 0,08 15,50 3,71 1,29 5,46 4,19 2,11 2,40 1,00 0,11 12,74 1,95 1,38 0,66 0,10 0,04 1,13 0,04 0,00 2,83 2,76 2,74 31,56 17,91 7,37 4,28 1,02 0,40 7,27 1,88 1,63 2,14 1,23 0,57 28,74 3,07 1,35 ¯taganden Kontrakterade Betalade ¯taganden Kontrakterade Betalade ¯taganden Kontrakterade Betalade ¯taganden Kontrakterade Betalade ¯taganden Kontrakterade Betalade ¯taganden Kontrakterade Betalade ¯taganden Kontrakterade Betalade ¯taganden Kontrakterade Betalade ¯taganden Kontrakterade Betalade ¯taganden Kontrakterade Betalade ¯taganden Kontrakterade Betalade ¯taganden Kontrakterade Betalade ¯taganden Kontrakterade Betalade ¯taganden Kontrakterade Betalade ¯taganden Kontrakterade Betalade ¯taganden Kontrakterade Betalade ¯taganden totalt 400,79 194,09 119,91 Kontrakterade totalt 192,88 Betalade totalt 109,86 80,49 56,63 39,03 19,08 t k e j o r p a g i l a k s (cid:229) m s r (cid:246) f r e d n o F 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,00 1,00 0,48 4,17 2,17 0,97 0,00 0,00 0,00 0,50 0,00 0,00 0,95 0,46 0,32 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,18 0,18 0,16 7,15 5,07 2,35 0,22 0,22 0,01 0,13 0,13 0,04 0,14 0,00 0,00 19,75 19,37 6,17 35,17 28,59 10,50 i g n n t l a v r (cid:246) f t k e j o r p h c o - m a r g o r P 1,90 1,16 0,65 1,80 1,07 0,64 2,77 2,15 1,38 1,48 0,46 0,33 6,54 4,89 2,64 0,90 0,80 0,71 1,30 0,37 0,27 1,23 0,70 0,70 0,99 0,85 0,62 1,14 0,75 0,30 1,00 0,36 0,17 t l a t o T 45,00 10,55 3,77 45,00 19,06 2,22 99,61 19,21 7,17 27,00 8,52 3,15 107,38 57,95 38,66 16,61 9,07 5,51 30,00 15,22 3,20 32,00 7,24 4,89 16,70 6,93 5,91 23,30 12,67 9,06 19,27 9,68 8,16 10,77 6,76 4,44 252,44 154,64 103,30 0,60 0,28 0,11 0,66 0,28 0,22 0,67 0,45 0,33 13,49 11,73 7,65 47,25 9,00 3,66 1,56 12,00 3,18 2,19 10,00 6,93 3,78 75,12 40,08 18,17 820,44 - e d n a r (cid:246) f m o n e G d a r g 23,45 % 8,37 % 42,36 % 4,94 % 19,28 % 7,20 % 31,54 % 11,67 % 53,97 % 36,00 % 54,57 % 33,17 % 50,74 % 10,67 % 22,63 % 15,29 % 41,52 % 35,41 % 54,37 % 38,89 % 50,21 % 42,33 % 61,26 % 40,92 % 40,65 % 17,35 % 26,50 % 18,24 % 69,26 % 37,81 % 53,35 % 24,19 % 33,06 384,58 46,88 % t g i r v (cid:214) 1,00 0,65 0,00 1,90 1,11 0,00 0,00 0,00 0,00 4,31 2,08 0,87 2,55 2,55 1,17 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,06 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,67 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,30 0,00 0,00 0,99 0,70 0,67 10,45 3,44 0,77 23,22 10,53 3,48 21,15 220,71 26,90 % Program Albanien - Grekland Albanien - Italien Bulgarien - Grekland Tjeckiska Republiken -(cid:214)sterrike Tjeckiska Republiken -Tyskland Estland - (cid:214)stersj(cid:246)n F. d. jugoslaviska republiken Makedonien - Grekland Ungern - (cid:214)sterrike Lettland - (cid:214)stersj(cid:246)n Litauen - (cid:214)stersj(cid:246)n Polen - (cid:214)stersj(cid:246)n Polen - Tyskland Slovakiska republiken - (cid:214)ster- rike Slovenien - (cid:214)sterrike Slovenien - Italien Internationella/flera l(cid:228)nder K(cid:228)lla: DesirØe per 31. 12. 1998. 21. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 48/17 BILAGA II F(cid:214)RTECKNING (cid:214)VER BILATERALA PROGRAM F(cid:214)R GR˜NS(cid:214)VERSKRIDANDE SAMARBETE INOM PHARE 1. (cid:214)stersj(cid:246)omr(cid:229)det 2. Polen/(cid:214)stersj(cid:246)omr(cid:229)det 3. Polen/Tyskland 4. Tjeckiska republiken/Tyskland 5. Tjeckiska republiken/(cid:214)sterrike 6. Slovakien/(cid:214)sterrike 7. Ungern/(cid:214)sterrike 8. Slovenien/(cid:214)sterrike 9. Slovenien/Italien 10. Bulgarien/Grekland 11. F. d. jugoslaviska republiken Makedonien/Grekland 12. Albanien/Grekland 13. Albanien/Italien C 48/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 2. 2000 F(cid:214)RTECKNING (cid:214)VER PROJEKT INOM PROGRAMMET F(cid:214)R GR˜NS(cid:214)VERSKRIDANDE SAMARBETE SOM GRANSKATS P¯ PLATSEN (Per den 31 december 1998) BILAGA III Land Projekt Program Belopp f(cid:246)r vilka (cid:229)taganden gjorts (miljoner ecu) Utbetalda belopp (miljoner ecu) Tjeckien Estland Lettland Litauen Polen Bela nad Radbuzou v(cid:228)g och bro 1 Cheb j(cid:228)rnv(cid:228)gsstation 2 3 Zelezna Ruda v(cid:228)g 4 Lipno cykelv(cid:228)g 5 ¯teruppbyggnad av Kynzvart slott 6 Vresova Nejdek (cid:229)ngpipeline 7 Usti nad Labem avlopp 8 Rumburk avlopp 9 10 Znojmo avloppsystem Fond f(cid:246)r sm(cid:229)skaliga projekt 1 2 System f(cid:246)r riskavfallshantering Ekonomisk utveckling CZ 9403, 9502, 9604 CZ 9403 CZ 9502 CZ 9508 CZ 9502 CZ 9403 CZ 9403 CZ 9403 CZ 9604, 9605 CZ 9508 ES 9407 ES 9619 1 Riskavfallshantering 2 3 ¯teruppbyggnad av Rigas hamn Jurmala pipeline - anl. f(cid:246)r bearb. av avloppsvatten LE 9404, 9506 LE 9404 LE 9506 1 Klaipeda optisk fiberkabel 2 Klaipeda roro-terminal 3 4 Klaipeda lagring av riskavfall Palanga bearbetning av avloppsvatten 1 Gubinek f(cid:246)rbifartsled och gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ng 2 Olszyna gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ng Swiecko godsterminal 3 4 Kolbaskowo gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ng 5 Osinow Dolny tillfartsv(cid:228)g till gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ng 6 Rosow-Rosowko gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ng och tillfartsv(cid:228)g 7 Kostrzyn-Gorzow Wielkopolski v(cid:228)gmodernisering 8 Gubin-Zielona Gora v(cid:228)gar 9 Rzepin modernisering av j(cid:228)rnv(cid:228)gsgr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ng 10 Gdansk-Rebiechowo f(cid:246)rb(cid:228)ttring av flygplats 11 12 (cid:214)stersj(cid:246)n milj(cid:246)projekt 13 14 15 Universitet i Viadrina 16 Utveckling av den f. d. sovjetbasen Keszyca Leba b(cid:229)thamn Turistprojekt Polen-Tyskland milj(cid:246)projekt LI 9507 LI 9407 LI 9507 LI 9617 PL 9402 PL 9402 PL 9402 PL 9402 PL 9402 PL 9502, 9604 PL 9502, 9701 PL 9502 PL 9502 PL 9503 PL 9502 PL 9409, 9503 PL 9409 PL 9502 PL 9402, 9604 PL 9502 SL 9403 SL 9403 SL 9506 SL 9506 SL 9403 ZZ 9524 ZZ 9631 14,8 1,0 0,5 1,7 0,9 6,8 5,8 1,0 1,1 1,2 2,4 1,2 1,3 1,9 1,5 2,7 5,0 1,2 2,0 20,8 10,4 5,5 10,0 1,2 3,2 6,4 9,7 6,0 0,6 5,6 1,2 1,9 0,9 16,0 1,4 0,2 0,8 0,4 0,7 1,2 2,0 14,0 174,0 7,9 0,9 0,4 0,0 0,2 6,8 5,8 1,0 0,9 1,1 2,0 0,4 0,9 1,9 1,5 2,4 4,0 0,1 0,0 20,8 10,4 5,5 10,0 1,2 1,5 4,7 7,2 2,0 0,5 3,5 1,1 1,7 0,5 5,1 1,2 0,2 0,4 0,0 0,0 1,1 1,5 5,2 123,5 Slovenien 1 Robic gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ng Solarji-Volce v(cid:228)g 2 Solarji-Livek v(cid:228)g 3 Eco Adria 4 Timav 5 Flera l(cid:228)nder 1 2 Baltiskt sm(cid:229)skaligt projekt Baltiskt projekt Totalt 42 K(cid:228)lla: Europeiska revisionsr(cid:228)tten. 21. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 48/19 KOMMISSIONENS SVAR Kommissionen h(cid:228)lsar med tillfredsst(cid:228)llelse revisionsr(cid:228)ttens gene- rellt positiva allm(cid:228)nna slutsatser om programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande samarbete inom Phare mellan 1994 och 1998. Mot bakgrund av programmets genomf(cid:246)rande under den perioden har kommissionen emellertid redan vidtagit (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att refor- mera programmet, s(cid:228)rskilt genom att (cid:228)ndra reglerna f(cid:246)r det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetet inom Phare. Kommissionens svar best(cid:229)r av tv(cid:229) delar: (cid:151) I den f(cid:246)rsta ges kommissionens synpunkter p(cid:229) revisionsr(cid:228)t- tens iakttagelser. (cid:151) I den andra tar kommissionen upp de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits inom ramen f(cid:246)r de nya riktlinjerna f(cid:246)r Phare-programmet, d(cid:228)r h(cid:228)nsyn har tagits till de flesta av revisionsr(cid:228)ttens rekommen- dationer. Synpunkter p(cid:229) revisionsr(cid:228)ttens huvudsakliga iakttagelser a) F(cid:246)rseningar i genomf(cid:246)randet (punkterna 10, 67, 71, 72 och punkt 96 a i slutsatserna) Kommissionen h(cid:229)ller med revisionsr(cid:228)tten om att budgetmyndig- heten, p(cid:229) Europaparlamentets initiativ, anslog en (cid:246)verdrivet stor del av Phares medel till den nya budgetposten f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete (1) (punkterna 10 och 67). Kommissionen anser emellertid ocks(cid:229) att det, p(cid:229) grund av den innovativa karakt(cid:228)ren i programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande sam- arbete och administrationens begr(cid:228)nsade erfarenhet i de bidrags- tagande l(cid:228)nderna, oundvikligen tog tid att f(cid:229) ig(cid:229)ng programmet, vilket i sin tur ledde till f(cid:246)rseningar i genomf(cid:246)randet. (cid:151) Kommissionen tvingades utarbeta en ny f(cid:246)rordning f(cid:246)r att definiera vilka gr(cid:228)nser och (cid:229)tg(cid:228)rder som skall ber(cid:228)ttigas st(cid:246)d, vilka institutioner och mekanismer som skall ansvara f(cid:246)r pro- grammet och dess genomf(cid:246)rande osv. (cid:151) Phare-l(cid:228)nderna beh(cid:246)vde skapa nya strukturer som kunde ansvara f(cid:246)r programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete p(cid:229) nationell och i bland regional niv(cid:229). (cid:151) Bilaterala strukturer mellan st(cid:246)dber(cid:228)ttigade Phare-l(cid:228)nder och deras grannl(cid:228)nder inom EU beh(cid:246)vde inr(cid:228)ttas. (1) I det prelimin(cid:228)ra budgetf(cid:246)rslaget f(cid:246)r 1999 f(cid:246)reslog kommissionen endast 100 miljoner euro till Phare-programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete. I samr(cid:229)d med parlamentet har det slutligen fast- st(cid:228)llda beloppet p(cid:229) 180 miljoner euro till tr(cid:229) tredjedelar anslagits till gr(cid:228)nserna mellan kandidatl(cid:228)nder och EU och till en tredjedel till andra gr(cid:228)nser (inklusive gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ngar mellan olika kandidatl(cid:228)nder). (cid:151) Phare-l(cid:228)nderna beh(cid:246)vde p(cid:229)b(cid:246)rja identifiering av projekt och (cid:246)verl(cid:228)ggningar d(cid:228)rom med enskilda medlemsstater och kom- missionen osv. Det b(cid:246)r noteras att kommissionen antog f(cid:246)rordningen om det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetet inom Phare-programmet den 4 juli 1994 och fastlade informella riktlinjer f(cid:246)r fler(cid:229)riga program f(cid:246)r perioden 1995(cid:150)1999 i augusti 1994. Kommissionen dispone- rade dessutom endast (cid:246)ver hela beloppet f(cid:246)r anslag till de enskilda l(cid:228)nderna under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att projekt med godtagbar standard f(cid:246)reslogs. De landsvisa anslagen fastst(cid:228)lldes fr(cid:229)n b(cid:246)rjan p(cid:229) grundval av objektiva kriterier s(cid:229)som befolkning och gr(cid:228)nsens l(cid:228)ngd. L(cid:228)nder som inte kunde f(cid:246)resl(cid:229) genomf(cid:246)rbara projekt i god tid s(cid:229)g vid flera tillf(cid:228)llen sina anslag minska (t. ex. anslagen till Bulgarien och Slovakien (cid:229)r 1996 och 1997). Fr(cid:229)n och med tredje (cid:229)ret tog kom- missionen i praktiken h(cid:228)nsyn till l(cid:228)ndernas absorptionsf(cid:246)rm(cid:229)ga inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete. Eftersom kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 1628/94 av den 4 juli 1994 hade r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 3906/89 om Phare som r(cid:228)ttslig grund, var de allm(cid:228)nna riktlinjerna f(cid:246)r Phare, vilka grundade sig p(cid:229) denna r(cid:229)dets f(cid:246)rordning, ocks(cid:229) till(cid:228)mpliga p(cid:229) det gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande samarbetet inom Phare och det fanns ingen r(cid:228)ttslig f(cid:246)r- pliktelse att utarbeta nya riktlinjer. F(cid:246)rordningen f(cid:246)r det gr(cid:228)ns(cid:246)- verskridande samarbetet inom Phare var tillr(cid:228)ckligt specifik i sig. Vid genomf(cid:246)randet av program f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samar- bete (cid:228)r dessutom reglerna i Phare DIS (Decentralised Implemen- tation System) till(cid:228)mpliga och detta g(cid:228)ller alla Phare-program. Ytterligare administrativa riktlinjer som f(cid:246)rel(cid:229)g i augusti 1994 var tillr(cid:228)ckliga, d(cid:229) de inneh(cid:246)ll b(cid:229)de detaljerade upplysningar om hur v(cid:228)gledande fler(cid:229)riga program f(cid:246)r perioden 1995(cid:150)1999 kunde f(cid:246)r- beredas och ramavtal om antagna m(cid:229)l och prioriteringar f(cid:246)r sam- arbete mellan parterna samt om tills(cid:228)ttande av gemensamma pro- gram och (cid:246)vervakningskommittØer. Kommissionen tillhandah(cid:246)ll ocks(cid:229) detaljerade riktlinjer f(cid:246)r inr(cid:228)ttandet av fonder f(cid:246)r sm(cid:229)ska- liga projekt n(cid:228)r Phare-l(cid:228)nderna hade utvecklat tillr(cid:228)cklig kapacitet f(cid:246)r att ta ett s(cid:229)dant decentraliserat ansvar, dvs. i b(cid:246)rjan av 1997. Det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetets karakt(cid:228)r f(cid:246)rsv(cid:229)rar och f(cid:246)r- dr(cid:246)jer emellertid genomf(cid:246)randet. Trots p(cid:229)tagliga anstr(cid:228)ngningar att (cid:246)ka kontrakteringstakten, finns det f(cid:228)rre avtal (cid:228)n f(cid:246)r (cid:246)vriga Phare-program (vid slutet av 1998 var antalet avtal f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande samarbete 47 %, j(cid:228)mf(cid:246)rt med 67 % f(cid:246)r nationella Phare- program). Detta (cid:228)r i f(cid:246)rsta hand en f(cid:246)ljd av de stora sv(cid:229)righeter som pr(cid:228)glar gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete. M(cid:229)nga program vid s(cid:229)v(cid:228)l externa som interna gr(cid:228)nser (cid:228)r drabbade av f(cid:246)rseningar. Ett annat problem (cid:228)r att parter med ringa eller ingen erfarenhet av samarbete och f(cid:246)rvaltning (cid:228)r inblandade. Vid Phare-Interreg- gr(cid:228)nser (cid:228)r det ocks(cid:229) f(cid:246)ljden av att det r(cid:228)ttsliga kravet p(cid:229) till(cid:228)mp- ning av tv(cid:229) olika f(cid:246)rfaranden, vilket medges i punkterna 68, 69 och 70 i rapporten. C 48/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 2. 2000 F(cid:246)r att ta itu med de st(cid:246)dmottagande l(cid:228)ndernas begr(cid:228)nsade admi- nistrativa erfarenhet, tillhandah(cid:246)ll kommissionen i ett tidigt skede av programmet betydande tekniskt st(cid:246)d, b(cid:229)de inom de individu- ella programmen och de (cid:246)vergripande programmen, s(cid:229) att l(cid:228)n- derna skulle kunna f(cid:246)rbereda gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande program. verksamhet fr(cid:229)n mindre l(cid:246)nsamma stationer p(cid:229) andra h(cid:229)ll i regio- nen och eventuellt fr(cid:229)n Dresden. Elektrifieringen p(cid:229) den tyska sidan kommer att forts(cid:228)tta, men vid ett senare tillf(cid:228)lle. b) Begr(cid:228)nsad gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verkan av vissa projekt (punk- terna 9, 11, 12, 13, 19, 21, 23, 24, 27, 28, 54, 60, 61, 62, 74, 92 och punkt 96 b i slutsatserna) Kommissionen uppskattar f(cid:246)ljande uppfattning fr(cid:229)n revisionsr(cid:228)t- tens sida: (cid:148)F(cid:246)r majoriteten av projekt inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)- verskridande samarbete var det m(cid:246)jligt att identifiera n(cid:229)got slags gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verkan, (cid:228)ven om den inte alltid var l(cid:228)tt att m(cid:228)ta(cid:148) (punkt 60). Kommissionen inst(cid:228)mmer i att intensiteten i projektens verkan har varierat avsev(cid:228)rt. Innan f(cid:246)rslagen om st(cid:246)d till gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete inom Phare f(cid:246)rel(cid:228)ggs kommissionen, diskuterar och uppskattar ofta den gemensamma program- och (cid:246)vervak- ningskommittØn vissa projekts gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verkan och formulerar gemensamt en rekommendation till de ber(cid:246)rda myn- digheterna i Phare-landet. Det (cid:228)r sedan kommissionens sak att bekr(cid:228)fta och uppskatta verkan av det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samar- betet, som den beskrivs i utkasten till projekt och de formella ramarna f(cid:246)r dem. Kommissionen medger att l(cid:228)ndernas f(cid:246)rm(cid:229)ga att f(cid:246)rbereda efterfr(cid:229)gade dokument b(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttrats i vissa fall. Detta g(cid:228)ller Phares huvudprogram och d(cid:228)rf(cid:246)r kommer kommis- sionen att ge ytterligare tekniskt st(cid:246)d i detta syfte n(cid:228)r det (cid:228)r l(cid:228)mp- ligt. I rapporten s(cid:228)gs f(cid:246)ljande (punkt 9): (cid:148)Genomf(cid:246)randet har kommit l(cid:228)ngst i programmet f(cid:246)r Polen-Tyskland men ett av de viktigaste problemen kvarst(cid:229)r, n(cid:228)mligen de l(cid:229)nga v(cid:228)ntetiderna vid gr(cid:228)ns- (cid:246)verg(cid:229)ngarna. Inom delar av programmet som g(cid:228)ller Albanien- Grekland och Slovakien-(cid:214)sterrike har man st(cid:246)tt p(cid:229) betydande sv(cid:229)righeter. (cid:148) Kommissionen inst(cid:228)mmer i att programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete har varit mest framg(cid:229)ngsrikt mel- lan Polen och Tyskland, trots att programmet inleddes 1994 under sv(cid:229)ra omst(cid:228)ndigheter och att f(cid:246)rseningar intr(cid:228)ffade under de f(cid:246)r- sta (cid:229)ren. De l(cid:229)nga v(cid:228)ntetiderna som fortfarande kvarst(cid:229)r vid gr(cid:228)ns(cid:246)verg(cid:229)ngarna skall bed(cid:246)mas mot bakgrund av en mycket kraftig (cid:246)kning av trafiken vid gr(cid:228)nserna mot Europeiska unionen. Vid gr(cid:228)nsen mellan Tyskland och Polen, har antalet (cid:246)verfarter (cid:246)kat sju g(cid:229)nger f(cid:246)r bilar och tre g(cid:229)nger f(cid:246)r lastbilar. Man kan inte v(cid:228)nta sig att de begr(cid:228)nsade Phare-medlen f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete skulle kunna l(cid:246)sa dessa problem. Som n(cid:228)mnt i punk- terna 21 (Osinow Dolny-projektet) och 24 (j(cid:228)rnv(cid:228)gsstationen i Cheb) var medlemsstaterna vidare ansvariga f(cid:246)r den begr(cid:228)nsade verkan av vissa Phare-projekt f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete. Vad g(cid:228)ller projektet i Cheb, arbetar den tjeckiska j(cid:228)rnv(cid:228)gen till f(cid:246)ljd av (cid:228)ndringar i de tyska elektrifieringsplanerna f(cid:246)r att till fullo utnyttja den (cid:246)kade kapaciteten i Cheb genom att flytta dit viss Vad g(cid:228)ller transportprojekt (j(cid:228)rnv(cid:228)gar/v(cid:228)gar) p(cid:229) gr(cid:228)nsen mellan Bulgarien och Grekland, har genomf(cid:246)randet ocks(cid:229) f(cid:246)rsenats kraf- tigt (punkterna 28 och 29), men avtalen har nu undertecknats och arbetet (cid:228)r p(cid:229) v(cid:228)g att inledas. Kommissionen anser att projek- ten kommer att ha en betydande inverkan p(cid:229) transnationell, nationell och lokal niv(cid:229). S(cid:228)rskilt moderniseringen av j(cid:228)rnv(cid:228)gen kommer att spela en viktig roll till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r den lokala befolk- ningen. V(cid:228)gprojekten kommer ocks(cid:229) att spela en viktig strategisk roll f(cid:246)r den ekonomiska utvecklingen i hela regionen. Kommissionen inst(cid:228)mmer i revisionsr(cid:228)ttens uppgifter om att cykelv(cid:228)gar inte ing(cid:229)r i programmen f(cid:246)r transportsektorn mellan (cid:214)sterrike och dess Phare-grannar (punkt 23). I framtiden kom- mer s(cid:229)dana projekt, vilka anses fr(cid:228)mja turismen, endast att st(cid:246)djas med medel f(cid:246)r sm(cid:229)skaliga projekt. Med tanke p(cid:229) de goda resultaten av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande samarbete mellan Polen och Tyskland j(cid:228)mf(cid:246)rt med andra gr(cid:228)nser, d(cid:228)r samarbetsparterna fram till 1998 brukade v(cid:228)lja ett stort antal relativt sm(cid:229) projekt, kan kommissionen endast del- vis h(cid:229)lla med om f(cid:246)ljande uppfattning fr(cid:229)n revisionsr(cid:228)tten (punkt 12): (cid:148)Programmen f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete skall inrikta sig p(cid:229) relativt sm(cid:229) projekt med stark lokal/regional och gr(cid:228)ns- (cid:246)verskridande verkan. (cid:148) Mot bakgrund av den erfarenheten blev det tydligt att ett stort antal sm(cid:229) projekt saknades i dessa l(cid:228)nder, s(cid:228)rskilt p(cid:229) regional och lokal niv(cid:229), vilket lett till ett (cid:246)kat antal eftersl(cid:228)pningar. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r kommissionen fortsatt fast besluten att se till att fokusering, koncentration och p(cid:229)taglig verkan, s(cid:228)rskilt genom kravet p(cid:229) att varje projekt skall uppg(cid:229) till minst 2 miljoner euro, beh(cid:229)lls (cid:228)ven om denna princip kommer att till(cid:228)mpas p(cid:229) ett flexibelt s(cid:228)tt i vissa fall. ¯ andra sidan gynnar kommissionen inr(cid:228)ttandet av fonder f(cid:246)r sm(cid:229)skaliga projekt, vilket g(cid:246)r att lokala akt(cid:246)rer p(cid:229) ort och st(cid:228)lle kan besluta om sm(cid:229)skaliga projekt och f(cid:246)rv(cid:228)rva administrativ f(cid:246)r- m(cid:229)ga. Precis som revisionsr(cid:228)tten f(cid:246)rsl(cid:229)r (punkt 13), skapas mer utrymme f(cid:246)r s(cid:229)dana fonder. S(cid:229) mycket som 20 % av anslagen till l(cid:228)nderna kan anv(cid:228)ndas i detta syfte (i Europaparlamentets bud- getanm(cid:228)rkning anges 10 %) och den (cid:246)vre gr(cid:228)nsen f(cid:246)r projekt har h(cid:246)jts fr(cid:229)n 50 000 till 300 000 euro. I flera fall har Euroregio- nerna givit v(cid:228)rdefullt st(cid:246)d till f(cid:246)rvaltningen av fonderna f(cid:246)r sm(cid:229)- skaliga projekt och kommissionen (cid:228)r positiv till att utvidga deras roll till alla gr(cid:228)nser (vilket f(cid:246)resl(cid:229)s i punkt 13). 21. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 48/21 Kommissionen st(cid:246)djer ocks(cid:229) utvidgningen av LACE-n(cid:228)tverket som bl. a. syftar till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra f(cid:246)rvaltningskapaciteten p(cid:229) lokal- niv(cid:229). Kommissionen medger att havsgr(cid:228)nser, som ocks(cid:229) (cid:228)r ber(cid:228)t- tigade till st(cid:246)d f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete inom Phare, i n(cid:229)gon m(cid:229)n kan ha p(cid:229)verkat intensiteten i den gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verkan (punkt 61). Dessutom skall h(cid:228)nsyn tas till avsaknaden av ett svenskt Interreg-program. I fr(cid:229)ga om de baltiska staternas pro- gram f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete har en transnationell h(cid:229)llning intagits sedan 1995, varvid de fyra medlemsstater och de fyra Phare-l(cid:228)nder som gr(cid:228)nsar mot (cid:214)stersj(cid:246)n (samt Ryssland som observat(cid:246)r) gemensamt har diskuterat en fler(cid:229)rig strategi f(cid:246)r regionen samt diskuterat och kommit (cid:246)verens om f(cid:246)rslag till pro- jekt innan de lades fram f(cid:246)r kommissionen. Detta har gjort att investeringsprojekt har kunnat st(cid:246)djas, s(cid:228)rskilt p(cid:229) transport- och milj(cid:246)omr(cid:229)det, till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r hela den baltiska regionen. Dess- utom har inr(cid:228)ttandet av ett Phare-organ f(cid:246)r (cid:214)stersj(cid:246)omr(cid:229)det 1996 lett till m(cid:246)jligheten att v(cid:228)lja ut ett antal (cid:148)mjuka(cid:148) sm(cid:229)skaliga pro- jekt, som genererats enligt principen om lokal f(cid:246)rankring. En typisk sektor d(cid:228)r endast ett (cid:148)transnationellt(cid:148) tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt kan till(cid:228)mpas p(cid:229) havsgr(cid:228)nser (cid:228)r telekommunikationssektorn (t. ex. det fiberoptikkabeln(cid:228)t i Litauen som n(cid:228)mns i punkt 36). Men i undantagsfall har ett (cid:148)transnationellt(cid:148) tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt ocks(cid:229) till- l(cid:228)mpats p(cid:229) landgr(cid:228)nser, exempelvis optiska undervattenskablar inom ramen f(cid:246)r Adria I-projektet som leds av ett internationellt konsortium, d(cid:228)r den albanska andelen samfinansierades genom 1995 (cid:229)rs Phare-program f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete mel- lan Albanien och Grekland. Mot bakgrund av den betydande ver- kan p(cid:229) internationell, regional och lokal niv(cid:229) (tack vare b(cid:228)ttre telekommunikation mellan regionerna p(cid:229) b(cid:229)da sidor gr(cid:228)nsen) som f(cid:246)ljer av detta projekt och som fick starkt st(cid:246)d av Albanien och Grekland, gick kommissionen in p(cid:229) att st(cid:246)dja projektet. Beloppet p(cid:229) 1,7 miljoner ecu har anv(cid:228)nts f(cid:246)r att finansiera det albanska telekommunikationsbolagets andel av det sammanlagda internationella bidraget till Adria 1-projektet (500 km). Genom detta anslag f(cid:246)r 1995 inom ramen f(cid:246)r det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetet har 8 % av segment 2, Dubrovnik-Dures, och 14,2 % av segment 3 finansierats. Denna andel har d(cid:228)rf(cid:246)r endast finan- sierat den delen av den optiska fiberkabeln i albanskt territorial- vatten. Kommissionen inst(cid:228)mmer i att det i de flesta fall har varit sv(cid:229)rt att uppr(cid:228)tta gemensamma strategier f(cid:246)r hela gr(cid:228)nsregionen (punkt 62). N(cid:228)r de fler(cid:229)riga v(cid:228)gledande programmen f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)- verskridande samarbete inom Phare och de operativa program- men inom Interreg f(cid:246)rbereddes inf(cid:246)r perioden 1995(cid:150)1999, f(cid:246)rdes emellertid intensiva diskussioner om de flesta av gr(cid:228)nserna, vilket t. ex. gjorde att gemensamma prioriteringar kunde ringas in, (cid:228)ven om de skillnader i vikt som tillm(cid:228)ttes dessa prioriteringar (cid:229)ter- speglade skillnaderna i den ekonomiska utvecklingen. prioriterade sektorer f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete inf(cid:246)r perio- den 1995(cid:150)1999. F(cid:246)retaget gav de ber(cid:246)rda nationella och regio- nala myndigheterna tekniskt st(cid:246)d inf(cid:246)r f(cid:246)rberedelserna av det fler- (cid:229)riga v(cid:228)gledande programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete. c) St(cid:246)d till nationella prioriteringar i st(cid:228)llet f(cid:246)r att specifikt gynna den lokala befolkningens intressen (punkt 96 c i slut- satserna) I revisionsr(cid:228)ttens rapport n(cid:228)mns det att (cid:148)vissa av projekten foku- serar p(cid:229) nationella prioriteringar i st(cid:228)llet f(cid:246)r att specifikt gagna ortsbefolkningen i gr(cid:228)nsregionen(cid:148) (punkt 96 c) och att (cid:148)projekt som i f(cid:246)rsta hand (cid:228)r avsedda att vara till gagn f(cid:246)r befolkningen i gr(cid:228)nsregionerna givits otillr(cid:228)cklig prioritet(cid:148) (punkt 12). Kommissionen medger att man tog h(cid:228)nsyn till nationella priori- teringar n(cid:228)r f(cid:246)rslagen till projekt formulerades, s(cid:228)rskilt i program- mets inledningsskede och i varierande grad fr(cid:229)n land till land. Detta strider i sig inte mot artikel 4. 1 ii i kommissionens f(cid:246)rord- ning (EG) nr 1628/94, d(cid:228)r det fastsl(cid:229)s att projekt kan (cid:148)utformas som (. ) projekt som godk(cid:228)nts av de ber(cid:246)rda l(cid:228)nderna och har en gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verkan, och som bidrar till strukturutveck- lingen i gr(cid:228)nsregioner och underl(cid:228)ttar samarbetet mellan l(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa och gemenskapen som helhet (. )(cid:148) Det faktum att stora investeringsprojekt p(cid:229) transportomr(cid:229)det som kompletterar utvecklingen av transeuropeiska n(cid:228)tverk (i enlighet med artikel 5. 1 sjunde strecksatsen i n(cid:228)mnda f(cid:246)rordning) vidare har beslutats p(cid:229) national niv(cid:229), betyder inte att dessa projekt inte kan ha en positiv verkan lokalt. B(cid:229)da aspekterna kompletterar i sj(cid:228)lva verket varandra, eftersom dessa transportprojekt (t. ex. vid gr(cid:228)nserna mellan Bulgarien och Grekland eller Polen och Tysk- land) bidrar till den ekonomiska utvecklingen i de ber(cid:246)rda gr(cid:228)ns- regionerna. Fast(cid:228)n medverkan av regionala och lokala myndigheter har blivit allt viktigare vid utformningen och genomf(cid:246)randet av gr(cid:228)ns(cid:246)ver- skridande projekt i de flesta l(cid:228)nder, inst(cid:228)mmer kommissionen i att den framtida utvecklingen av integrerade regionala utveck- lingsstrategier kommer att bidra till en f(cid:246)rst(cid:228)rkning av denna ten- dens. d) Det har f(cid:246)rekommit f(cid:229) gemensamma projekt med Interreg (punkt 11 och punkt 96 d i slutsatserna) Att (cid:148)kommissionen i stor omfattning utnyttjade en konsultbyr(cid:229) f(cid:246)r att utarbeta fler(cid:229)riga v(cid:228)gledande program f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete(cid:148) (cid:228)r n(cid:229)got som i rapportens punkt 74 n(cid:228)mns som (cid:148)en faktor som inverkar p(cid:229) programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete. (cid:148)I enlighet med villkoren i det ber(cid:246)rda kontraktet (kontrakt nr 940856 och till(cid:228)gg 950726) med LRDP hj(cid:228)lpte f(cid:246)retaget de d(cid:229) st(cid:246)dber(cid:228)ttigade central- och (cid:246)steuropeiska l(cid:228)nderna med att ringa in k(cid:228)rnomr(cid:229)den och Kommissionen medger att gemensamma projekt har inletts i endast ett f(cid:229)tal fall. Den huvudsakliga orsaken till detta (cid:228)r olika prioriteringar p(cid:229) b(cid:229)da sidor gr(cid:228)nsen till f(cid:246)ljd av l(cid:229)ngtg(cid:229)ende skill- nader i den ekonomiska utvecklingen. I de fall d(cid:228)r gemensamma projekt f(cid:246)rekommit, h(cid:228)mmade skillnader i f(cid:246)rfarandena till f(cid:246)ljd av olika r(cid:228)ttsliga grunder f(cid:246)r Phare, Interreg och finansf(cid:246)rord- ningen utformningen av verkliga gemensamma projekt. Dessa skulle omfattas av ett enda anbudsf(cid:246)rfarande, ett enda kontrakt C 48/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 2. 2000 och ett gemensamt genomf(cid:246)rande. Dessa skillnader g(cid:228)ller exem- pelvis behovet av ett godk(cid:228)nnande fr(cid:229)n kommissionen innan pro- jektet inleds, i fallet Phare (inte Interreg), (cid:229)rliga budgetar f(cid:246)r Phare mot fler(cid:229)rsbudgetar f(cid:246)r Interreg och till(cid:228)mpningen av s(cid:228)rskilda regler i fr(cid:229)ga om tilldelning av kontrakt enligt avdelning IX i finansf(cid:246)rordningen n(cid:228)r det g(cid:228)ller Phare. Kommissionen kunde inte gripa sig an dessa problem i sin nya f(cid:246)rordning f(cid:246)r gr(cid:228)ns- (cid:246)verskridande samarbete inom Phare fr(cid:229)n december 1998. Detta kunde endast g(cid:246)ras genom att (cid:228)ndra finansf(cid:246)rordningen. e) Brist p(cid:229) gemensamma planer f(cid:246)r b(cid:229)da sidor om gr(cid:228)nsen (punkterna 55, 62, 94 och punkt 96 e i slutsatserna) Kommissionen medger att det inte utarbetades n(cid:229)gra verkliga gemensamma planer f(cid:246)r b(cid:229)da sidorna om gr(cid:228)nsen vid inledningen av programmet. Som redan n(cid:228)mnts framst(cid:228)lldes emellertid fler- (cid:229)riga programplaneringsdokument f(cid:246)r perioden 1995(cid:150)1999 (fler- (cid:229)riga v(cid:228)gledande program f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete inom Phare och operativa program inom Interreg) i n(cid:228)ra samarbete mellan parter fr(cid:229)n Phare-l(cid:228)nder och de medlemsstater som gr(cid:228)n- sar till dem. Som ett resultat av detta inneh(cid:246)ll b(cid:229)da dokumenten korsreferenser i fr(cid:229)ga om gr(cid:228)nsregionens utm(cid:228)rkande drag, starka och svaga sidor, befintliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande sam- arbete, m(cid:229)l och gemensamma prioriteringar ((cid:228)ven om de tillm(cid:228)ts olika vikt). Utarbetandet av verkliga gemensamma regionala utvecklingsplaner f(cid:246)r b(cid:229)da sidorna om gr(cid:228)nsen (cid:228)r en av de huvud- sakliga nyheterna i de nya riktlinjerna f(cid:246)r det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetet inom Phare. f) Programmet l(cid:246)ser inte problemet med regionala skillnader inom Phare-l(cid:228)nderna (punkt 59 och punkt 96 f i slutsat- serna) I rapporten heter det att (cid:148)programmet l(cid:246)ser inte problemet med regionala skillnader mellan Phare-l(cid:228)nderna, och de regioner som f(cid:229)r st(cid:246)d fr(cid:229)n programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete (cid:228)r vanligen redan de mest utvecklade i landet i fr(cid:229)ga. (cid:148) Kommissionen inst(cid:228)mmer i att programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete inte s(cid:229)gs som en del av en st(cid:246)rre regional utvecklingspolitik under perioden 1994(cid:150)1998, och att program- met beh(cid:246)vde integreras b(cid:228)ttre i den allm(cid:228)nna f(cid:246)rberedelsestrate- gin inf(cid:246)r anslutningen. Dessutom blev det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att ta itu med obalans mellan budgetmedel som tilldelats gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete inom den allm(cid:228)nna ramen f(cid:246)r Phare och (cid:246)vriga prioriteringar inf(cid:246)r anslutningen och mellan olika regioner i kan- didatl(cid:228)nderna. D(cid:228)rf(cid:246)r har kommissionen ut(cid:246)kat programmets geografiska omfattning. Programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande sam- arbete inom Phare omfattar nu inte bara gr(cid:228)nserna mellan Phare- l(cid:228)nderna och EU utan ocks(cid:229) de - ofta ekonomiskt mindre starka - gr(cid:228)nserna mellan kandidatl(cid:228)nderna sj(cid:228)lva. Detta har gjort att dessa nya gr(cid:228)nser ocks(cid:229) kan f(cid:246)rbereda sig f(cid:246)r ett framtida deltagande i Interreg och att Rum(cid:228)nien kan inf(cid:246)rlivas i programmet. Kommissionen h(cid:229)ller ocks(cid:229) med revisionsr(cid:228)tten i rapportens punkt 96 f om att vid sidan av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete kommer behovet av s(cid:228)rskilda regionalpolitiska instrument att kvarst(cid:229). Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r uppmanat kan- didatl(cid:228)nder att utarbeta nationella utvecklingsprogram, d(cid:228)r Phare kommer att samfinansiera investeringar i ekonomisk och social sammanh(cid:229)llning fr(cid:229)n och med (cid:229)r 2000. g) F(cid:246)rfarandena f(cid:246)r programf(cid:246)rvaltning har b(cid:229)de fr(cid:229)n motta- garl(cid:228)ndernas och kommissionens sida varit f(cid:246)r centralise- rade (punkterna 14, 76, 77, 78 och punkt 96 g i slutsat- serna) Faktum (cid:228)r att programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete har varit en del i en process f(cid:246)r minskad koncentration och centrali- sering som avsev(cid:228)rt st(cid:228)rkts under 1999. Dessutom blev det decen- traliserade genomf(cid:246)randesystemet DIS (Decentralised Implemen- tation System) till(cid:228)mpligt p(cid:229) det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetet inom Phare och det allm(cid:228)nna Phare-programmet vid samma till- f(cid:228)lle, och delegationernas och andras ansvar f(cid:246)r att godk(cid:228)nna upphandlings(cid:228)renden liknar det som de har f(cid:246)r det allm(cid:228)nna Phare-programmet. Som svar p(cid:229) revisionsr(cid:228)ttens f(cid:246)rslag att dele- gationerna (cid:148)skall ha den personal som kr(cid:228)vs f(cid:246)r (cid:228)ndam(cid:229)let, s(cid:228)r- skilt p(cid:229) ingenj(cid:246)rssidan(cid:148) (punkterna 14 och 76 till 78), b(cid:246)r det noteras att i samband med minskningen av koncentrationen har f(cid:246)rst(cid:228)rkningen av delegationerna genom omgruppering av perso- nal fr(cid:229)n huvudkontoren n(cid:229)tt sina gr(cid:228)nser. Mot bakgrund av bud- getmyndighetens ovilja att till(cid:229)ta ytterligare kommissionsperso- nal, (cid:228)r en ytterligare f(cid:246)rst(cid:228)rkning av v(cid:229)ra delegationer inte trolig. Vad g(cid:228)ller behovet av ingenj(cid:246)rer, f(cid:246)rfogar delegationen (cid:246)ver vissa m(cid:246)jligheter inom ramen f(cid:246)r STAP (support for technical assis- tance to programmes). Den fortsatta processen f(cid:246)r en decentralisering av f(cid:246)rvaltningsan- svar fr(cid:229)n kommissionen till kandidatl(cid:228)nderna m(cid:229)ste respektera de r(cid:228)ttsliga kraven i avdelning IX av finansf(cid:246)rordningen, s(cid:228)rskilt dem som g(cid:228)ller kommissionens ansvar. I enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rord- ning (EG) nr 1266/1999 om samordning av st(cid:246)det till kandidat- l(cid:228)nderna inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)ranslutningsstrategin, kommer decen- traliserad st(cid:246)df(cid:246)rvaltning att endast anf(cid:246)rtros ans(cid:246)karl(cid:228)nderna om de uppfyller vissa minimikrav (v(cid:228)l definierade interna f(cid:246)rvalt- ningssystem, effektiva interna kontroller, tillf(cid:246)rlitliga nationella system f(cid:246)r finanskontroll, upphandlingsregler som (cid:228)r anpassade till avdelning IX i finansf(cid:246)rordningen osv. ). Vad g(cid:228)ller m(cid:246)jligheten till ytterligare decentralisering av f(cid:246)rvalt- ningsansvaret i kandidatl(cid:228)nderna, kommer den i synnerhet att bero p(cid:229) utvecklingen av den r(cid:228)ttsliga grunden f(cid:246)r regionalpolitik i vart och ett av l(cid:228)nderna samt p(cid:229) den faktiska organisationen av regionala och lokala myndigheter. ˜ven om framsteg g(cid:246)rs p(cid:229) ett allm(cid:228)nt plan finns det stora variationer i reformtakten mellan l(cid:228)n- derna. h) I de nya Phare-riktlinjerna tas inte tillr(cid:228)cklig h(cid:228)nsyn till de specifika f(cid:246)rh(cid:229)llandena inom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskri- dande samarbete (punkterna 91, 92, 93 och punkt 96 h i slutsatserna) I punkt 91 riktas det kritik mot att principen i Phare-riktlinjerna fr(cid:229)n 1998 om projekt p(cid:229) minst 2 miljoner euro skall till(cid:228)mpas p(cid:229) 21. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 48/23 det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetet inom Phare. Kommissionen kommer som redan n(cid:228)mnts i punkt 96 b ovan att bibeh(cid:229)lla denna minimigr(cid:228)ns. I utkastet till nya riktlinjer f(cid:246)r perioden 2000(cid:150)2006 f(cid:246)reskrivs en flexibel till(cid:228)mpning av principen om projekt p(cid:229) minst 2 miljoner euro, n(cid:228)r det g(cid:228)ller gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samar- bete inom Phare. utvecklingsstrategier och prioriteringar f(cid:246)r regionen som en enda socioekonomisk och geografisk enhet. (cid:151) Gemensamma fonder f(cid:246)r sm(cid:229) projekt skall inr(cid:228)ttas i varje gr(cid:228)nsregion och en begr(cid:228)nsad del av anslagen kan anv(cid:228)ndas till dessa. I rapporten s(cid:228)gs det att (cid:148)vad g(cid:228)ller b(cid:229)de den nya f(cid:246)rordningen och anslagen av medel till Phare-Phare-gr(cid:228)nser, hade det varit b(cid:228)ttre att inf(cid:246)ra s(cid:229)dana betydande (cid:228)ndringar i slutet av programperio- den 1995(cid:150)1999(cid:148) (punkt 93), eftersom det fanns ett fler(cid:229)rigt v(cid:228)g- ledande program f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete mellan 1995 och 1999. Mot bakgrund av 1998 (cid:229)rs rapport om gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande sam- arbete inom Phare, de l(cid:229)nga f(cid:246)rberedande diskussionerna med Phare-l(cid:228)nder och medlemsstater och med h(cid:228)nsyn till utvidgningen ans(cid:229)g kommissionen att det var br(cid:229)dskande att inf(cid:246)ra (cid:228)ndring- arna i den nya f(cid:246)rordningen. Den nya f(cid:246)rordningen har f(cid:246)rberetts gemensamt av generaldirektoraten med ansvar f(cid:246)r yttre f(cid:246)rbin- delser och strukturfonderna f(cid:246)r att ge maximal samordning med Interreg och de tv(cid:229) ansvariga kommissionsledam(cid:246)terna har gemen- samt f(cid:246)reslagit f(cid:246)rordningen f(cid:246)r kommissionen. Europaparlamen- tets budgetanm(cid:228)rkningar f(cid:246)r 1999 m(cid:229)ste ocks(cid:229) beaktas av kom- missionen. Vidare har det inte f(cid:246)rekommit n(cid:229)gra st(cid:246)rningar i de program som g(cid:228)ller gr(cid:228)nserna mot EU, (cid:228)ven om anslagen till dessa gr(cid:228)nser reducerats medan det totala belopp som budget- myndigheten anslagit till gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete inom Phare f(cid:246)rblivit of(cid:246)r(cid:228)ndrat n(cid:229)got f(cid:246)r ett stort antal st(cid:246)dber(cid:228)ttigade gr(cid:228)nser. F(cid:214)RB˜TTRANDE ¯TG˜RDER P(cid:229) grundval av den externa utv(cid:228)rdering av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)- verskridande samarbete inom Phare under perioden 1994(cid:150)1998 som kommissionen initierade och de djupg(cid:229)ende diskussionerna med kandidatl(cid:228)nderna och medlemsstaterna i Phares f(cid:246)rvaltnings- kommittØ antog kommissionen en ny f(cid:246)rordning f(cid:246)r det gr(cid:228)ns(cid:246)- verskridande samarbetet inom Phare i december 1998. De huvud- sakliga f(cid:246)rb(cid:228)ttringarna i den nya f(cid:246)rordningen g(cid:228)ller f(cid:246)ljande: (cid:151) Programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete skall bli en del av en st(cid:246)rre regional utvecklingspolitik i samband med f(cid:246)ran- slutningsstrategin. (cid:151) Programmet skall ocks(cid:229) omfatta gr(cid:228)nserna mellan kandidat- l(cid:228)nderna, varigenom dessa kommer att kunna f(cid:246)rbereda sitt framtida deltagande i Interreg. Dessutom kommer Rum(cid:228)nien att omfattas av programmet. (cid:151) Gemensamma samarbetskommittØer inr(cid:228)ttas vid alla gr(cid:228)nser, best(cid:229)ende av nationella och lokala f(cid:246)retr(cid:228)dare fr(cid:229)n de b(cid:229)da grannl(cid:228)nderna samt f(cid:246)retr(cid:228)dare fr(cid:229)n kommissionen. (cid:151) Dessa samarbetskommittØer skall utarbeta ett gemensamt fler- (cid:229)rigt programplaneringsdokument som inneh(cid:229)ller allm(cid:228)nna De f(cid:246)rb(cid:228)ttringar som finns i den nya f(cid:246)rordningen f(cid:246)r det gr(cid:228)ns- (cid:246)verskridande samarbetet inom Phare, liksom de nya arbetsme- toder som anges i de nya riktlinjerna f(cid:246)r Phare samt en vidare decentralisering vid genomf(cid:246)randet av programmet skulle kunna bidra till att de sv(cid:229)righeter som tas upp i rapporten angrips. a) Takten i genomf(cid:246)randet av programmet (cid:246)kar i de flesta fall. P(cid:229) grundval av det allm(cid:228)nna Phare-programmet godk(cid:228)nner kommissionen endast s(cid:229)dana projekt som f(cid:246)resl(cid:229)s f(cid:229) st(cid:246)d fr(cid:229)n det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetet inom Phare, om de (cid:228)r klara att genomf(cid:246)ra. Kvarst(cid:229)r problemet i fr(cid:229)ga om absorptionska- paciteten, kommer det att beaktas n(cid:228)r beslut fattas om nya anslag. Budgetanslag per gr(cid:228)ns balanserades ocks(cid:229) mer n(cid:228)r Phare-Phare-gr(cid:228)nserna blev st(cid:246)dber(cid:228)ttigade 1999 och f(cid:246)r f(cid:246)r- sta g(cid:229)ngen fick (blygsamma) anslag. Eftersom de nya riktlin- jerna f(cid:246)r Phare ocks(cid:229) kommer att vara till(cid:228)mpliga p(cid:229) det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetet, kommer den nya f(cid:246)rord- ningen f(cid:246)r det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetet inom Phare - som kompletterats med v(cid:228)gledning f(cid:246)r utarbetandet av det gemensamma programplaneringsdokumentet och uppdate- rade riktlinjer f(cid:246)r fonder f(cid:246)r sm(cid:229) projekt som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)rbereds - att ge tillr(cid:228)cklig v(cid:228)gledning fr(cid:229)n kommissionen. Erfarenheterna fr(cid:229)n f(cid:246)rvaltningen i de st(cid:246)dmottagande l(cid:228)n- derna blir allt b(cid:228)ttre i takt med att programmen f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)- verskridande samarbete fortskrider. S(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksamhet riktas mot de nyligen st(cid:246)dber(cid:228)ttigade gr(cid:228)nserna inom pro- grammen Credo och Lace. b) Projektens gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verkan torde fortsatt (cid:246)ka, efter- som de (cid:228)r avledda ur de fler(cid:229)riga strategier som utvecklats f(cid:246)r gr(cid:228)nsregionen som en enda enhet och eftersom de gemen- samma kommittØerna kommer att utarbeta en gemensam upps(cid:228)ttning projekt en g(cid:229)ng om (cid:229)ret. Kommissionen fortsatt att uppskatta verkan av varje gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande projekt som utsetts av den gemensamma kommittØn och som av Phare- landet f(cid:246)reslagits f(cid:229) st(cid:246)d f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete. Den gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande verkan b(cid:246)r emellertid betraktas p(cid:229) programniv(cid:229) snarare (cid:228)n projektniv(cid:229). c) Program f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete kommer att grun- das p(cid:229) gemensamma programplaneringsdokument som utfor- mats i ett fler(cid:229)rsperspektiv och som inneh(cid:229)ller gemensamma utvecklingsstrategier f(cid:246)r gr(cid:228)nsregionen. Dessutom skall regio- nala och lokala f(cid:246)retr(cid:228)dare ing(cid:229) i den gemensamma samar- betskommittØn, varf(cid:246)r de nationella prioriteringarna torde bli mindre relevanta f(cid:246)r det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetet. Regionala och lokala myndigheter kommer ocks(cid:229) att allt mer involveras i utarbetandet av integrerade regionala utvecklings- planer i takt med att inr(cid:228)ttandet av regionala strukturer i kan- didatl(cid:228)nderna fortskrider och kompetensen (cid:246)kar. C 48/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 2. 2000 d) ˜ven om verkliga gemensamma program f(cid:246)reskrivs i f(cid:246)rord- ningen om gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete inom Phare - vilket skulle m(cid:246)jligg(cid:246)ra en (cid:246)kning av de verkliga gemensamma pro- jekt som f(cid:229)r st(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetet inom Phare och Interreg - kan de f(cid:246)rbli undantag till f(cid:246)ljd av skillnaderna mellan de b(cid:229)da f(cid:246)rordningarna. e) Gemensamma programplaneringsdokument f(cid:246)r b(cid:229)da sidorna om gr(cid:228)nsen kommer att ha utarbetats (cid:229)r 2000. Dessa skall inneh(cid:229)lla en detaljerad beskrivning av den nuvarande situa- tionen, en strategi f(cid:246)r l(cid:229)ngsiktigt gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samar- bete, definitioner av huvudprioriteringar och (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete, en v(cid:228)gledande finansierings- plan f(cid:246)r perioden 2000(cid:150)2002 med en sju(cid:229)rsprognos, meka- nismer f(cid:246)r gemensamma val av projekt samt best(cid:228)mmelser med avseende p(cid:229) fonder f(cid:246)r gemensamma projekt, genomf(cid:246)r- ande och institutionella aspekter. f) Eftersom programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete ocks(cid:229) kommer att bli en del av en (cid:246)vergripande regional utveck- lingspolitik - under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att de specifika kraven f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete efterlevs - och d(cid:229) programmet har utvidgats till gr(cid:228)nserna mellan kandidatl(cid:228)nder bidrar pro- grammet allt mer till l(cid:246)sningen av regionala olikheter i kan- didatl(cid:228)nderna. (En utvidgning av den geografiska t(cid:228)ckningen till EU:s framtida yttre gr(cid:228)nser kommer ocks(cid:229) att (cid:246)verv(cid:228)gas. ) g) Programf(cid:246)rvaltningsf(cid:246)rfarandena decentraliseras mer nu n(cid:228)r det decentraliserade genomf(cid:246)randesystemet, DIS, kan anv(cid:228)n- das i alla l(cid:228)nder. Ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder kommer att bero p(cid:229) de framsteg som gjorts i dessa l(cid:228)nder i fr(cid:229)ga om f(cid:246)rvaltningska- pacitet, finanskontrollf(cid:246)rfaranden och strukturer med kopp- ling till offentliga finanser p(cid:229) nationell och regional niv(cid:229). Kommissionen har tagit initiativ till (cid:246)kad decentralisering enligt artikel 12 i f(cid:246)rordningen om samordning av st(cid:246)det till kandidatl(cid:228)nderna inom ramen f(cid:246)r strategin inf(cid:246)r anslutningen. Den text som slutligen antogs av r(cid:229)det inneh(cid:229)ller de villkor som kr(cid:228)vs f(cid:246)r detta. Fonderna f(cid:246)r sm(cid:229) projekt som inr(cid:228)ttades vid ett flertal gr(cid:228)nser och som g(cid:246)r att lokala akt(cid:246)rer kan besluta om sm(cid:229) projekt utan f(cid:246)reg(cid:229)ende godk(cid:228)nnande fr(cid:229)n kommissionen kommer forts(cid:228)ttningsvis att utvidgas och kon- solideras, s(cid:228)rskilt genom att det maximala projektbeloppet h(cid:246)js fr(cid:229)n 50 000 till 300 000 euro. h) De nya riktlinjerna f(cid:246)r Phare, som ocks(cid:229) skall till(cid:228)mpas p(cid:229) gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete inom Phare, inneh(cid:229)ller en (cid:148)flexi- bilitetsklausul(cid:148) som g(cid:228)ller projekt av tillr(cid:228)cklig storlek. Detta g(cid:228)ller s(cid:228)rskilt projektens storlek f(cid:246)r en b(cid:228)ttre avst(cid:228)mning med Interreg, s(cid:228)rskilt i fr(cid:229)ga om storleken. Enligt dessa riktlinjer kommer (cid:148)undantag fr(cid:229)n till(cid:228)mpningen av det normala kravet p(cid:229) att projekten omfattar minst 2 miljoner euro endast att til- l(cid:229)tas efter en bed(cid:246)mning av det enskilda fallet och i den m(cid:229)n det handlar om faktiskt gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete som (cid:246)verensst(cid:228)mmer med de prioriteringar som definieras i de gemensamma gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande programplaneringsdoku- menten. (cid:148) Flexibiliteten kommer endast att utnyttjas undan- tagsvis, n(cid:228)r det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att skapa j(cid:228)mvikt mellan full- st(cid:228)ndig avst(cid:228)mning med Interreg och kommissionens ansvar f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av programmet f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete inom Phare, inklusive tilldelningen av kontrakt