title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2280/99 af Bartho Pronk (PPE-DE) til Kommissionen. Tilsagn om finansiel støtte til Kosovo.

eurovoc_concepts:
EU aid
Kosovo
budgetary power
economic reconstruction
powers of parliament

text: C 374 E/2 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 skade for F(cid:230)llesskabernes interesser (1) tr(cid:229)dte i kraft, skal han underrette sin kontorchef eller general- direktłr eller, hvis han finder det hensigtsm(cid:230)ssigt, Kommissionens generalsekret(cid:230)r eller OLAF direkte. Tjenestem(cid:230)nd, der har videregivet eller videregiver s(cid:229)danne oplysninger p(cid:229) denne m(cid:229)de, havde og har garanti for, at de i intet tilf(cid:230)lde vil blive udsat for en urimelig eller diskriminerende behandling som fłlge af, at de har videregivet s(cid:229)danne oplysninger. I forbindelse med den administrative reform er Kommis- sionen i gang med at udarbejde et forbedret system, der som supplement til de g(cid:230)ldende bestemmelser skal sikre, at tjenestem(cid:230)nd, der opfylder deres pligt til at indberette angivelig ukorrekt adf(cid:230)rd, har mere hensigtsm(cid:230)ssige og effektive indberetningsmetoder til r(cid:229)dighed og opn(cid:229)r en konkret og tilfredsstillende reaktion p(cid:229) de sager, de indberetter. (1) EFT L 149 af 16. 6. 1999. (2000/C 374 E/002) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2280/99 af Bartho Pronk (PPE-DE) til Kommissionen (24. november 1999) Om: Tilsagn om finansiel stłtte til Kosovo P(cid:229) et offentligt młde i Budgetudvalget tirsdag den 9. november 1999 erkl(cid:230)rede Michaele Schreyer under en n(cid:230)rmere redegłrelse for Kommissionens forslag om at stille € 500 mio til r(cid:229)dighed for Kosovo, at en r(cid:230)kke repr(cid:230)sentanter for EU p(cid:229) flere konferencer har givet tilsagn om at stille ca. halvdelen af de for Kosovo nłdvendige midler til r(cid:229)dighed. 1. 2. 3. 4. Hvilke repr(cid:230)sentanter har givet disse tilsagn? Ved hvilke anledninger er de givet? Hvilke belłb var der tale om? Havde disse repr(cid:230)sentanter mandat til at give s(cid:229)danne tilsagn? Er der i forbindelse med disse tilsagn taget forbehold for Parlamentets forudg(cid:229)ende godkendelse af 5. tildeling af disse belłb? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (13. marts 2000) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i K(cid:246)ln ( juni 1999) bekr(cid:230)ftede Den Europ(cid:230)iske Unions forpligtelse til at spille en ledende rolle ved genopbygningsarbejdet i Kosovo og opfordrede andre donorer til generłst at deltage i genopbygningsbestr(cid:230)belserne. I n(cid:230)vnte erkl(cid:230)ring anerkendte Unionen betydningen af at bist(cid:229) Kosovo med at komme p(cid:229) fode igen, ligesom man erkendte det ansvar, Unionen har for at stłtte provinsen i denne proces. I Kommissionens forslag til oprettelse af genopbygningsagenturet (1), der blev fremlagt i forbindelse med et forslag til (cid:230)ndring af OBNOVA-forordningen (R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 851/98 af 20. april 1998 om (cid:230)ndring af forordning (EF) nr. 1628/96 om bistand til Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublik- ken Jugoslavien og den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (2)), fremkom den for fłrste gang med et skłn over behovene for genopbygningsindsatsen i Kosovo. Den fłrte fase af genopbygningsarbejdet skłnnes at andrage mellem 500 og 700 mio. EUR om (cid:229)ret i tre(cid:229)rsperioden 2000-2002. Det skłnnes, at der vil kunne tilvejebringes en samlet finansiel bistand p(cid:229) 2 300 mio. USD, der ydes p(cid:229) yderst favorable vilk(cid:229)r, med henblik p(cid:229) at stłtte et genopbygnings- og genrejsningsprogram over en 4- til 5-(cid:229)rig periode. P(cid:229) grundlag af en omfattende evalueringsrapport: Mod stabilitet og velf(cid:230)rd (cid:129) et genopbygnings- og genrejsningsprogram for Kosovo, der i f(cid:230)llesskab er udarbejdet af Verdensbanken og Kommissionen, ansl(cid:229)s der for (cid:229)r 2000 at v(cid:230)re et eksterne finansieringsbehov p(cid:229) 1 100 mio. USD, med udvikling af bolig- sektoren, energisektoren og den private sektor som hłjt prioriterede omr(cid:229)der. Kommissionen har givet udtryk for, at den er parat til at stłtte dette program. P(cid:229) den anden donorkonference i november 1999 blev der fra F(cid:230)llesskabets side givet tilsagn om et vejledende belłb p(cid:229) 500 mio. EUR som f(cid:230)llesskabs- bistand, bl. a. p(cid:229) baggrund af fłrstebehandlingen af forslag til F(cid:230)llesskabets budget for (cid:229)r 2000. 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/3 ¯r 2000-budgettet til fordel for Kosovo er gearet til at skulle d(cid:230)kke de łjeblikkelige genopbygningsbehov. Det samlede belłb, som budgetmyndighederne endte med at godkende for (cid:229)r 2000, andrager 360 mio. EUR. Det fordeler sig p(cid:229) 270 mio. EUR til budgetpost B7-546 til genopbygning af Kosovo (herunder 30 mio. EUR, der er overfłrt fra 1999), 50 mio. EUR til budgetpost B7-210 til ydelse af humanit(cid:230)r nłdhj(cid:230)lp (herunder 30 mio. EUR, som der blev indg(cid:229)et forpligtelse for i 1999 som en reserve, der skal allokeres i (cid:229)r 2000) og 40 mio. EUR til omgruppering. (1) KOM(1999) 312 endelig udg. (2) EFT L 122 af 24. 4. 1998. (2000/C 374 E/003) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2404/99 af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Anvendelse af bevillingerne til f(cid:230)llesskabsinitiativet RETEX (16. december 1999) Under sidste f(cid:230)llesskabsstłtteramme (1993-1999) modtog Portugal stłtte fra f(cid:230)llesskabsinitiativet RETEX for omr(cid:229)der, der er st(cid:230)rkt afh(cid:230)ngige af tekstil- og bekl(cid:230)dningssektoren. (cid:129) Hvilke bevillinger er tildelt Portugal og de łvrige medlemsstater via RETEX, og hvilke belłb er konkret overfłrt til medlemsstaterne i perioden 1993-1999? (cid:129) Hvilke RETEX-projekter er finansieret i Portugal i samme periode? For hvilke belłb og af hvilken varighed? Supplerende svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (7. april 2000) I programmeringsperioden 1994-1999 fik de enkelte medlemsstater henholdsvis tildelt og udbetalt fłlgende belłb i forbindelse med EU-initiativet RETEX: Medlemsstat EU-finansiering Udbetalt belłb (i mio. EUR) Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Det forenede Kongerige (cid:216)strig Finland Sverige 6 (cid:129) 76 79 107 28 9 59 (cid:129) 1 176 41 3 (cid:129) (cid:129) 2 (cid:129) 37 53 36 10 6 29 (cid:129) 1 107 4 2 (cid:129) (cid:129)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2132/99 υποβολή: Olivier Dupuis (TDI) προς την Επιτροπή. Η κατάσταση στη Σαουδική Αραβία.

eurovoc_concepts:
GCC countries
Saudi Arabia
censorship
cooperation agreement
government violence
human rights

formats: html pdf print

text: 1. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 219 E/97 Apa·nthsh (31 Ianoyari·oy 2000) To Symboy·lio gnvri·zei th sobarh· eja·rthsh thw Koino·thtaw apo· toyw ydrogona·nurakew poy xrhsimopoioy·ntai vw kay·sima kai pistey·ei o·ti xreia·zetai epagry·pnhsh to·so braxypro·uesma o·so kai makropro·uesma. Mega·lo me·row sxetikv·n dra·sevn thw Koino·thtaw perilamba·netai se progra·mmata poy symba·lloyn sthn epi·teyjh tvn prvtarxikv·n sto·xvn thw energeiakh·w politikh·w: dhl. thw asfa·leiaw efodiasmoy·, thw antagvnistiko·thtaw kai thw prostasi·aw toy periba·llontow. Ta progra·mmata ayta· symplhrv·noyn tiw eunike·w energeiake·w politike·w me·sv koinotikv·n dra·sevn poy protei·nontai apo· thn Epitroph·. Apo· to 1975, xorhgei·tai xrhmatooikonomikh· eni·sxysh ston tome·a tvn ydrogonanura·kvn sta plai·sia, idi·vw, toy Progra·mmatow «THERMIE», prokeime·noy na epitygxa·netai asfalh·w, kauarh· kai apotelesmatikh· ekmeta·lleysh tvn ydrogonanura·kvn. Sxetika· me tiw leptome·reiew tvn sxetikv·n me·trvn yposth·rijhw, parakaloy·ntai oi Ajio·timoi Boyleyte·w na apeyuy·noyn thn erv·thsh· toyw sthn Epitroph·, h opoi·a ei·nai ypey·uynh gia thn efarmogh· kai th diaxei·rish tvn en lo·gv programma·tvn. To Symboy·lio gnvri·zei plh·rvw o·ti h mei·vsh tvn ekpompv·n uermokhpiakv·n aeri·vn proy¤ poue·tei kata·llhla me·tra ston energeiako· tome·a kai e·xei, gia toy·to, shmeiv·sei sta sympera·smata· toy gia tiw klimatike·w allage·w, toy Mai(cid:138)oy 1998 (1), o·ti apaitei·tai dey·smesh gia energeiakh· apodotiko·thta kai ejoikono·mhsh ene·rgeiaw kai gia mei·vsh tvn epiptv·sevn thw xrh·shw energeiakv·n phgv·n me ychlh· periektiko·thta se a·nuraka. (1) (cid:201)ggr. 8357/98 Presse 136. (2000/C 219 E/125) GRAPTH ERVTHSH E-2132/99 ypobolh·: Olivier Dupuis (TDI) prow thn Epitroph· (24 Noembri·oy 1999) Ue·ma: H kata·stash sth Saoydikh· Arabi·a To·so oi plhrofori·ew poy proe·rxontai apo· dieunei·w organv·seiw o·so kai oi ekue·seiw thw Epitroph·w Anurvpi·nvn Dikaivma·tvn tvn Hnvme·nvn Eunv·n (E/CN. 4/1998/44, par. 19 kai 21• E/CN. 4/1998/43, par. 13 kai 405• E/ CN. 4/1998/68, par. 89 kai 92) katadeikny·oyn thn a·kra sobaro·thta thw kata·stashw tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn kai tvn uemelivdv·n eleyueriv·n sth Saoydikh· Arabi·a. To o·rgano tvn Hnvme·nvn Eunv·n katagge·llei eidiko·tera thn ayuai·reth kra·thsh, ta basanisth·ria, tiw eskemme·new h· mh ejafani·seiw kai thn praktikh· tvn ektele·sevn poy pragmatopoioy·ntai xvri·w di·kh me synoptikh· diadikasi·a h· ayuai·reta apo· tiw arxe·w thw Saoydikh·w Arabi·aw (a·nv tvn 70 je·nvn yphko·vn ektele·sthkan to 1997 sth Saoydikh· Arabi·a o·poy h uanatikh· poinh· epiba·lletai kai se a·toma ta opoi·a h·tan anh·lika th stigmh· thw dia·prajhw toy adikh·matow). Se genike·w gramme·w oi arxe·w toy Ria·nt kataste·lloyn me o·la ta me·sa toyw politikoy·w toyw antipa·loyw (plh·rhw apago·reysh politikv·n komma·tvn) kauv·w kai tiw urhskeytike·w meiono·thtew epiba·llontaw ton ty·po se mia genikh· logokrisi·a. Oi syllh·ceiw antifronoy·ntvn ei·nai o·lo kai pio syxne·w. Oi poine·w akrvthriasmoy· epiba·llontai se mega·lh kli·maka. Mporei· h Epitroph· na anafe·rei poi·a ei·nai h ue·sh thw se sxe·sh me thn kata·stash sth Saoydikh· Arabi·a; Mporei· h Epitroph· na anafe·rei poi·ew prvtoboyli·ew e·labe h· proti·uetai na la·bei v·ste na ypoxrev·sei tiw saoydike·w arxe·w na sebastoy·n, se ka·poion ela·xisto e·stv baumo·, ta anurv·pina dikaiv·mata kai tiw uemeliv·deiw eleyueri·ew; Apa·nthsh toy kyri·oy Patten ej ono·matow thw Epitroph·w (8 Dekembri·oy 1999) H kata·stash tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn sth Saoydikh· Arabi·a prokalei· pra·gmati anhsyxi·ew. Den ypa·rxei sygkekrime·nh symfvni·a metajy· thw Koino·thtaw kai thw Saoydikh·w Arabi·aw h opoi·a na pare·xei to plai·sio gia a·mesh antallagh· apo·cevn kai dia·logo. (cid:201)xei kauiervuei· taktiko·w politiko·w dia·logow metajy· thw Koino·thtaw kai toy Symboyli·oy Synergasi·aw tvn xvrv·n toy Ko·lpoy (SSK) sta plai·sia thw symfvni·aw synergasi·aw thw (cid:201)nvshw me tiw xv·rew SSK, stiw opoi·ew perilamba·nontai ta Hnvme·na Arabika· Emira·ta (HAE), h Saoydikh· Arabi·a, to Mpaxre·in, to Kata·r, to Oma·n kai to Koybe·it. C 219 E/98 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 1. 8. 2000 Se mia syna·nthsh perifereiakv·n dieyuyntv·n metajy· thw Koino·thtaw kai toy SSK sto Ria·nt sta me·sa Oktvbri·oy 1999, syzhth·uhkan o·la ta politika· kai koinvnika· ue·mata, symperilambanome·nvn tvn anurv·pinvn dikaivma·tvn. Kata· th syna·nthsh ayth·, syzhth·uhkan eidiko·tera ta ue·mata tvn dikaivma·tvn tvn gynaikv·n kai tvn paidiv·n, h uanatikh· poinh· kai ta anurv·pina dikaiv·mata geniko·tera. (2000/C 219 E/126) GRAPTH ERVTHSH E-2133/99 ypobolh·: Vitaliano Gemelli (PPE-DE) prow thn Epitroph· (24 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Diadikastikoi· xro·noi poy proble·pontai gia thn katanomh· po·rvn sta ne·a sy·mfvna se topiko· epi·pedo (cid:201)xontaw ypo·ch thn y·parjh thw apo·fashw CIPE ariu. 77/99 thw 9. 6. 1999 me ti·tlo «Katanomh· po·rvn gia th xrhmatodo·thsh tvn ne·vn symfv·nvn se topiko· epi·pedo», h opoi·a kauori·zei tiw prouesmi·ew kai diadikasi·ew gia th xorh·ghsh xrhmatodoth·sevn me skopo· thn ylopoi·hsh programma·tvn me sto·xo tiw paragvgike·w egkatasta·seiw• Lamba·nontaw gnv·sh toy gegono·tow o·ti h apo·fash dhmosiey·uhke sthn Epi·shmh Efhmeri·da thw 5. 8. 1999 (cid:129) SG ariu. 182 e·na mh·na meta· thn hmeromhni·a e·gkrish·w thw• (cid:201)xontaw ypo·ch o·ti me thn apo·fash ori·zetai peri·odow e·reynaw diarkei·aw 4 mhnv·n kauori·zontaw epome·nvw thn prouesmi·a lh·jhw stiw 10. 10. 1999 env· oi dyna·mei de·ktew e·laban gnv·sh mo·no kata· th stigmh· thw dhmosi·eyshw dhladh· stiw 5. 8. 1999 kai epome·nvw e·na mh·na meta·, gegono·w poy metafra·zetai se apv·leia eno·w mhno·w gia thn oloklhrvsh thw e·reynaw. Ypenuymi·zontaw tiw diadikasi·ew prosxv·rhshw sto sy·mfvno se topiko· epi·pedo poy ei·nai: (cid:129) diadikasi·a prosxv·rhshw tvn dhmosi·vn organismv·n (cid:129) apo·fash toy Eunikoy· Symboyli·oy Oikonomi·aw kai Ergasi·aw (CNEL) o·ti to pro·gramma plhroi· toyw o·royw (cid:129) diasfa·lish thw dhmosio·thtaw tvn pra·jevn kai programma·tvn (cid:129) ajiolo·ghsh toy uetikoy· xarakth·ra tvn programma·tvn (cid:129) diejagvgh· thw e·reynaw (cid:129) dhmosiopoi·hsh tvn apotelesma·tvn. Apo· ta anvte·rv proky·ptei safv·w mi·a xronikh· asyne·peia metajy· tvn xro·nvn poy kauori·zontai gia th diadikasi·a (4 mh·new) kai to xro·no dhmosi·eyshw thw apo·fashw poy kauori·zei thn prouesmi·a stiw 10. 10. 1999 afairv·ntaw e·tsi e·na mh·na apo· to xro·no poy diati·uetai gia th diejagvgh· thw e·reynaw. Mporei· h Epitroph· na gnvstopoih·sei ea·n, kai toy·to gia na ejasfali·zetai h dynato·thta xrhsimopoi·hshw toy me·troy, proti·uetai na pare·mbei sthn italikh· kybe·rnhsh prokeime·noy na apokatastauei· ek tvn pragma·tvn o problepo·menow xro·now (h·dh ela·xistow) tvn 4 mhnv·n gia thn oloklh·rvsh thw kauorisuei·saw diadikasi·aw; Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (6 Ianoyari·oy 2000) H xorh·ghsh tvn pistv·sevn sto plai·sio tvn ne·vn symfv·nvn se topiko· epi·pedo sthn Itali·a, kauv·w kai oi sxetike·w prouesmi·ew diadikasi·aw, kauori·sthkan me·sv eunikh·w diadikasi·aw poy apofasi·sthke apo· thn diy¤ poyrgikh· epitroph· gia ton oikonomiko· programmatismo·. H Epitroph· den ei·nai, epome·nvw, armo·dia gia to en lo·gv ue·ma, to opoi·o anh·kei ej oloklh·roy stiw eunike·w arxe·w


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-2283/99 från Richard Howitt (PSE) till kommissionen. Marknadsföringsbruk.

eurovoc_concepts:
Finland
proposal (EU)
sustainable development
waste incineration

text: 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/139 (2000/C 219 E/175) SKRIFTLIG FR¯GA P-2283/99 fr(cid:229)n Richard Howitt (PSE) till kommissionen (24 november 1999) ˜mne: Marknadsf(cid:246)ringsbruk Kan kommissionen, med beaktande av r(cid:229)dets resolution av den 18 juni 1992 om marknadsf(cid:246)ring av br(cid:246)stmj(cid:246)lksers(cid:228)ttningar i tredje land som genomf(cid:246)rs av tillverkare i gemenskapen (1), i synnerhet stycke 2 och 5, ange om n(cid:229)gon av dess delegationer har f(cid:229)tt ta emot klagom(cid:229)l om till(cid:228)mpningen av resolutionen fr(cid:229)n lokala eller nationella myndigheter eller fr(cid:229)n icke-statliga organisationer? (1) EGT C 172, 8. 7. 1992, s. 1. Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (16 december 1999) I r(cid:229)dets resolution av den 18 juni 1992 om saluf(cid:246)ring av modersmj(cid:246)lksers(cid:228)ttning i tredje land av tillverkare som (cid:228)r etablerade i gemenskapen (1), fastst(cid:228)lls att gemenskapen skall bidra till att modersmj(cid:246)lk- ers(cid:228)ttning saluf(cid:246)rs p(cid:229) ett I enlighet med punkt 2 i resolutionen har kommissionen instruerat sina delegationer i tredje land att fungera som kontaktcentra f(cid:246)r de beh(cid:246)riga myndigheterna och ta emot eventuella klagom(cid:229)l och kritiska synpunkter p(cid:229) den marknadsf(cid:246)ring som bedrivs av tillverkningsf(cid:246)retag som (cid:228)r etablerade i gemenskapen. l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt tredje land. i Kommissionens delegationer har hittills inte f(cid:229)tt in n(cid:229)gra klagom(cid:229)l fr(cid:229)n beh(cid:246)riga myndigheter i tredje land med anledning av resolutionen. Vid ett tillf(cid:228)lle har dock en delegation mottagit kritik fr(cid:229)n en konsument- organisation i ett tredje land. (1) EGT C 172, 8. 7. 1992. (2000/C 219 E/176) SKRIFTLIG FR¯GA P-2285/99 fr(cid:229)n Mikko Pes(cid:228)l(cid:228) (ELDR) till r(cid:229)det (29 november 1999) ˜mne: Utnyttjande av material som klassificerats som avfall i Finland Kommissionens f(cid:246)rslag till direktiv om f(cid:246)rbr(cid:228)nning av avfall f(cid:246)rorsakar allvarliga problem i Finland. Direktivf(cid:246)rslaget har utarbetats f(cid:246)r l(cid:228)nder d(cid:228)r avfallshanteringen sk(cid:246)ts av stora f(cid:246)rbr(cid:228)nningsanl(cid:228)ggningar. Om Finland f(cid:246)ljde direktivet skulle det hamna i en situation d(cid:228)r ett effektivt milj(cid:246)skydd och ett effektivt ekologiskt t(cid:228)nkande inte beaktas. Industrin uppskattar att det i Finland finns (cid:229)tminstone cirka 200 v(cid:228)rmeverk, kraftverk och industriugnar d(cid:228)r man tryggt kan samf(cid:246)rbr(cid:228)nna avfallsmaterial som klassificeras som ofarligt. F(cid:246)rutom tr(cid:228) kan det exempelvis vara fr(cid:229)ga om papper, papp, textilier och ofarligt industrislam som av en eller annan orsak (cid:228)r ol(cid:228)mpligt f(cid:246)r material(cid:229)tervinning. Inom v(cid:229)r industri k(cid:228)llsorteras br(cid:228)nnbart material som klassificeras som avfall precis som i hush(cid:229)llen och inom handeln. P(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt s(cid:228)kerst(cid:228)ller man att det vid f(cid:246)rbr(cid:228)nningen inte uppst(cid:229)r utsl(cid:228)pp som (cid:228)r farligare (cid:228)n de som uppst(cid:229)r vid f(cid:246)rbr(cid:228)nning av normala br(cid:228)nslen. Verksamheten vid f(cid:246)rbr(cid:228)nningsanl(cid:228)ggningarna (cid:246)vervakas ocks(cid:229) effektivt. Det (cid:228)r mycket sv(cid:229)rt att anpassa gr(cid:228)nsv(cid:228)rdena f(cid:246)r dessa anl(cid:228)ggningar till anl(cid:228)ggningar som anv(cid:228)nder material som klassificerats som ofarligt avfall som st(cid:246)dbr(cid:228)nsle, inte minst f(cid:246)r att det (cid:228)r dyrt och f(cid:246)ruts(cid:228)tter stora investeringar i m(cid:228)tutrustning f(cid:246)r att det skall vara m(cid:246)jligt att st(cid:228)ndigt (cid:246)vervaka utsl(cid:228)ppen. I Finland talar de l(cid:229)nga transportstr(cid:228)ckorna f(cid:246)r anv(cid:228)ndningen av sm(cid:229) anl(cid:228)ggningar. Utgifterna kan annars bli s(cid:229) h(cid:246)ga att det blir ol(cid:246)nsamt att anv(cid:228)nda avfall som st(cid:246)dbr(cid:228)nsle


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2136/99 från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen. Översättning till EU: s elva officiella språk av de harmoniserade standarder som direktivet om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om hissar givit upphov till.

eurovoc_concepts:
Cenelec
ETSI
European Committee for Standardisation
European language
European standard
approximation of laws
competence of the Member States
directive (EU)
lift
national implementing measure
operation of the Institutions
restriction on competition
standardisation
translation

text: C 330 E/8 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 Avreglering gynnar i princip alltid konsumenterna genom att konkurrensen p(cid:229) marknaden (cid:246)kar, 3. vilket inneb(cid:228)r att varuutbudet blir st(cid:246)rre och priserna pressas ner. F(cid:246)r EU:s del har handeln med jordbruksprodukter inte avreglerats helt och h(cid:229)llet, men reformerna av den gemensamma jordbruks- politiken har inneburit att man alltmer g(cid:229)tt ifr(cid:229)n de instrument som har st(cid:246)rst snedvridande effekt p(cid:229) handeln (ett exempel (cid:228)r (cid:246)verg(cid:229)ngen fr(cid:229)n prisst(cid:246)d till direktst(cid:246)d). Redan denna f(cid:246)r(cid:228)ndring (cid:228)r positiv f(cid:246)r konsumenterna eftersom de inte l(cid:228)ngre beh(cid:246)ver betala f(cid:246)r olika skydds(cid:229)tg(cid:228)rder n(cid:228)r de k(cid:246)per jordbruks- produkter. Andelen jordbruksr(cid:229)varor har dock successivt minskat i de flesta slutprodukter som finns i handeln. Priserna p(cid:229) den internationella marknaden p(cid:229)verkas av m(cid:229)nga faktorer (jfr punkt 2), n(cid:229)got som g(cid:246)r 4. det sv(cid:229)rt att isolera effekten av handelsliberaliseringen p(cid:229) prisutveckling och prisfluktuationer. Minskningen av prisst(cid:246)det har lett till l(cid:228)gre priser p(cid:229) jordbruksprodukter i gemenskapen, men detta har inte slagit igenom fullt ut i handeln eftersom jordbruksr(cid:229)varor bara utg(cid:246)r en liten del av den f(cid:228)rdiga produkten. 5. Det finns inga uppgifter om att livsmedelss(cid:228)kerheten eller kvaliteten p(cid:229) livsmedel skulle ha p(cid:229)verkats av det faktum att man (cid:246)ppnat marknaderna eller p(cid:229) grund av Avtalet om till(cid:228)mpningen av sanit(cid:228)ra och fytosanit(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder (SPS-avtalet). P(cid:229) l(cid:229)ng sikt f(cid:246)rv(cid:228)ntas SPS-avtalet leda till f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av den globala livsmedelss(cid:228)kerheten genom best(cid:228)mmelserna om samarbete med och tekniskt bist(cid:229)nd till utvecklingsl(cid:228)nder (artikel 9). 6. Gemenskapen anser att den har r(cid:228)tt att h(cid:229)lla en h(cid:246)gre skyddsniv(cid:229) j(cid:228)mf(cid:246)rt med t. ex. den inter- nationella standard som fastst(cid:228)lls i Codex Alimentarius. Denna st(cid:229)ndpunkt har ocks(cid:229) accepterats av WTO:s (cid:246)verpr(cid:246)vningsorgan. Detta organ har (cid:228)ven godtagit att en WTO-medlem vidtar (cid:229)tg(cid:228)rder baserade p(cid:229) vetenskapliga r(cid:246)n som inte (cid:228)r allm(cid:228)nt accepterade. Alla (cid:229)tg(cid:228)rder ska dock grunda sig p(cid:229) en vetenskaplig riskbed(cid:246)mning. 7. Ekonomiskt sett leder liberaliseringen av handeln till (cid:246)kade inkomster genom att producenterna och konsumenterna f(cid:229)r en (cid:246)kad levnadsstandard. Producenterna f(cid:229)r tillg(cid:229)ng till st(cid:246)rre marknader, vilket g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r dem att specialisera sig, och konsumenterna kan gl(cid:228)dja sig (cid:229)t l(cid:228)gre priser p(cid:229) grund av den (cid:246)kade konkurrensen. Om v(cid:228)rldens alla l(cid:228)nder samtidigt skulle avreglera sin handel och skapa konkurrens- utsatta marknader skulle vinsten bli proportionell mot graden av avreglering f(cid:246)r varje land och sektor. F(cid:246)rdelningen av denna vinst i form av stigande v(cid:228)lf(cid:228)rd och h(cid:246)jda inkomster best(cid:228)ms dock delvis av det enskilda landets skattesystem. (2000/C 330 E/007) SKRIFTLIG FR¯GA E-2136/99 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (24 november 1999) ˜mne: (cid:214)vers(cid:228)ttning till EU: s elva officiella spr(cid:229)k av de harmoniserade standarder som direktivet om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om hissar givit upphov till Den 1 juli 1999 skall det europeiska direktivet 95/16/EG (1) av den 29 juni 1995 till(cid:228)mpas p(cid:229) alla nya hissar. Fr(cid:229)n och med den 1 juli 1997 till och med den 30 juni 1999 gav detta direktiv endast riktlinjer. Direktivet har genomf(cid:246)rts i belgiska f(cid:246)reskrifter med hj(cid:228)lp av ett kungligt beslut av den 10 augusti 1998 om hissar (offentliggjort i landets officiella tidning Belgisch Staatsblad/Le Moniteur/Belgisches Staatsblatt den 11 september 1998). Detta kungliga beslut (cid:228)r allts(cid:229) numera bindande f(cid:246)r alla nya hissar i federationen Belgien. Likv(cid:228)l l(cid:228)mnar (cid:246)vers(cid:228)ttningen av de harmoniserade standarder som hissdirektivet givit upphov till en del (cid:246)vrigt att (cid:246)nska. ˜n s(cid:229) l(cid:228)nge finns standarderna tillg(cid:228)ngliga bara p(cid:229) tre av EU:s elva officiella spr(cid:229)k, n(cid:228)mligen engelska, franska och tyska. Detta leder till en diskriminering mellan hisstillverkare i de femton medlemsstaterna. Hisstillverkare som har tillg(cid:229)ng till en engelsk-, fransk- eller tyskspr(cid:229)kig version av de harmoniserade standarderna kan utan sv(cid:229)righeter installera nya hissar. Hisstillverkare som talar andra spr(cid:229)k (danska, finska, grekiska, italienska, nederl(cid:228)ndska, portugisiska, spanska och svenska) kommer att st(cid:229) utanf(cid:246)r eftersom de inte har tillg(cid:229)ng till en korrekt (cid:246)vers(cid:228)ttning av de harmoniserade standarderna. 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/9 Anser kommissionen att principen om likst(cid:228)lldhet kommer att ifr(cid:229)gas(cid:228)ttas d(cid:229) de harmoniserade 1. standarderna inte finns (cid:246)versatta till danska, finska, grekiska, italienska, nederl(cid:228)ndska, portugisiska, spanska och svenska? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: vad t(cid:228)nker kommissionen d(cid:229) g(cid:246)ra f(cid:246)r att till de elva officiella spr(cid:229)ken of(cid:246)rdr(cid:246)jligen l(cid:229)ta (cid:246)vers(cid:228)tta de harmoniserade standarder som hissdirektivet givit upphov till? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: vilka principer inom europeisk r(cid:228)tt (cid:229)beropar kommissionen sig p(cid:229) f(cid:246)r att motivera att de harmoniserade standarderna i hissdirektivet (cid:246)versatts endast till ett begr(cid:228)nsat antal spr(cid:229)k (allts(cid:229) engelska, franska och tyska)? 2. Kan man s(cid:228)ga att hissdirektivet genomf(cid:246)rs korrekt s(cid:229) l(cid:228)nge som de harmoniserade standarderna inte f(cid:246)religger i (cid:246)vers(cid:228)ttning till alla de elva officiella spr(cid:229)ken? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: vilka argument vill kommis- sionen i s(cid:229) fall anf(cid:246)ra till f(cid:246)rsvar f(cid:246)r sin st(cid:229)ndpunkt? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: (cid:228)r det d(cid:229) om(cid:246)jligt att till(cid:228)mpa hissdirektivet italienska, nederl(cid:228)ndska, portugisiska, spanska och svenska) f(cid:229)tt tillg(cid:229)ng till (cid:246)vers(cid:228)ttningar p(cid:229) sina respektive spr(cid:229)k? intill dess att hisstillverkare som talar andra spr(cid:229)k (danska, finska, grekiska, (1) EGT L 213, 7. 9. 1995, s. 1. Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (19 januari 2000) Europeiska standarder utarbetas av de europeiska standardiseringsorganen p(cid:229) deras officiella spr(cid:229)k. 1. De officiella spr(cid:229)ken f(cid:246)r Europeiska standardiseringsorganisationen (CEN) och f(cid:246)r Europeiska standardiser- ingsorganisationen inom elomr(cid:229)det (CENELEC) (cid:228)r engelska, tyska och franska. Europeiska institutet f(cid:246)r telekommunikationsstudier (ETSI) antar sina europeiska standarder p(cid:229) engelska. Dessa standarder m(cid:229)ste (cid:246)verf(cid:246)ras till nationella standarder genom de nationella standardiseringsorganen. I de europeiska standardi- seringsorganens interna regler till(cid:229)ts (cid:246)vers(cid:228)ttning av de europeiska standarderna, men det (cid:228)r inget krav. Fr(cid:229)gan om (cid:246)vers(cid:228)ttning avg(cid:246)rs helt och h(cid:229)llet av de nationella standardiseringsorganen och av de nationella myndigheterna. I vissa medlemsstater (cid:228)r (cid:246)vers(cid:228)ttning obligatorisk. Med tanke p(cid:229) den specifika roll som harmoniserade standarder spelar, anser kommissionen att alla parter b(cid:246)r ha tillg(cid:229)ng till s(cid:229)dana standarder. Sektorns och standardens speciella beskaffenhet, samt marknadens behov, avg(cid:246)r om det finns behov av att (cid:246)vers(cid:228)tta standarden till de spr(cid:229)k som anv(cid:228)nds i de ber(cid:246)rda l(cid:228)nderna. Kommissionen bidrar finansiellt till de nationella standardiseringsorgan som (cid:246)vers(cid:228)tter harmoni- serade standarder till de nationella spr(cid:229)ken. 2. Liksom fallet (cid:228)r f(cid:246)r (cid:246)vriga direktiv om (cid:148)nya metoder(cid:148), (cid:228)r till(cid:228)mpningen av standarder frivillig inom ramen f(cid:246)r Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 95/16/EG av den 29 juni 1995 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om hissar. Direktiv om nya metoder kan genomf(cid:246)ras utan standarder eller innan dessa finns tillg(cid:228)ngliga. Tillverkarna skall uppfylla de grundl(cid:228)ggande kraven i direktivet, inte (cid:246)verensst(cid:228)mma med de harmoniserade standarderna. Standarder kan vara ett effektivt hj(cid:228)lpmedel f(cid:246)r att underl(cid:228)tta genomf(cid:246)randet, vilket f(cid:246)rklarar varf(cid:246)r harmoniserade standarder i de flesta fall (cid:246)vers(cid:228)tts. (2000/C 330 E/008) SKRIFTLIG FR¯GA E-2361/99 fr(cid:229)n Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: R(cid:229)dets direktiv 96/29/Euratom Finns det, n(cid:228)r det g(cid:228)ller r(cid:229)dets direktiv 96/29/Euratom (1), som till(cid:229)ter l(cid:229)ga str(cid:229)lningsdoser i vissa 1. produkter, n(cid:229)got s(cid:228)tt f(cid:246)r konsumenter och/eller f(cid:246)retag att f(cid:246)rvissa sig om vilka produkter som (cid:228)r str(cid:229)lningsfria och vilka som inte (cid:228)r det? Hur fastst(cid:228)ller kommissionen vilka produkter som (cid:228)r str(cid:229)lningsfria? 2. N(cid:228)r det g(cid:228)ller r(cid:229)dets direktiv 96/29/Euratom, som till(cid:229)ter l(cid:229)ga str(cid:229)lningsdoser i vissa produkter, r(cid:228)knar kommissionen med att problem kan uppst(cid:229) till f(cid:246)ljd av de olika standarder som varje enskild


title: Comunicazione della Commissione al Parlamento europeo in applicazione dell'articolo 251, paragrafo 2, secondo comma del trattato CE relativa alla posizione comune del Consiglio concernente la proposta modificata di direttiva di Parlamento europeo e del Consiglio relativa al sistema comunitario, riesaminato, di assegnazione di un marchio di qualità ecologica

eurovoc_concepts:
eco-label
environmental impact
environmental protection
non-governmental organisation


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2266/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Kreikkalaisen osaston erottaminen kansalaisjärjestöstä Lääkärit ilman rajoja.

eurovoc_concepts:
Finland
accession to the European Union
aid to agriculture
control of State aid

text: C 203 E/160 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 18. 7. 2000 olevien ty(cid:246)nkuvien m(cid:228)(cid:228)rittely sek(cid:228) hyv(cid:228)t keinot henkil(cid:246)st(cid:246)n uudelleenj(cid:228)rjestelyjen toteuttamiseksi. Tutki- muksen alustavia tuloksia odotetaan vuoden 2000 alkuun menness(cid:228). Komissio toimittaa tulokset v(cid:228)litt(cid:246)- m(cid:228)sti tiedoksi j(cid:228)senvaltioille ja p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228), mink(cid:228)laisiin jatkotoimiin on ryhdytt(cid:228)v(cid:228). Mit(cid:228) tulee siihen, ett(cid:228) kilpailevat yritykset ovat alkuvaiheessa mahdollisesti eriarvoisessa asemassa sen takia, ett(cid:228) osa niist(cid:228) on valtion omistamia ja osa yksityisess(cid:228) omistuksessa, komissio seuraa aktiivisesti kilpaili- joiden k(cid:228)ytt(cid:228)ytymist(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)teollisuudessa samoin kuin muillakin teollisuudenaloilla. Komission teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on varmistaa, ettei valtio-omisteisilla yrityksill(cid:228) tai mill(cid:228)(cid:228)n muillakaan yrityksill(cid:228) ole kohtuutonta etua esimerkiksi sellaisen valtiontuen ansiosta, jota ei my(cid:246)nnet(cid:228) muille yrityksille. Komissio tarkastelee fuusioita ja yritysostoja ja muita kilpailuun perustuvilla markkinoilla tapahtuvia liiketoimia edell(cid:228) mainitun perus- teella. (2000/C 203 E/206) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2265/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ari Vatanen (PPE-DE) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Suomen EU-liittymissopimuksen 141 artikla Suomen EU-liittymissopimukseen kirjattiin 141 artikla, jonka mukaan Suomen liittymisest(cid:228) aiheutuvien, j(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)vien vakavien vaikeuksien osalta voidaan turvautua kansalliseen suoraan tukeen. Viiden vuoden siirtym(cid:228)kauden aikana Suomella on ollut mahdollisuus maksaa siirtym(cid:228)kauden tukea. Vuoden 1999 lopussa siirtym(cid:228)kausi p(cid:228)(cid:228)ttyy ja n(cid:228)iden tukien maksaminen loppuu. On laskettu, ett(cid:228) ellei korvaavaa tukea makseta, Etel(cid:228)-Suomen kotiel(cid:228)in-, kasvihuone- ja avomaanvihannesviljelij(cid:246)iden tulot alenevat v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti 30(cid:129)90 prosentilla. Vuoden 1997 Luxemburgin huippukokouksen julkilausumassa todettiin, ett(cid:228) maataloustuotantoa on voitava harjoittaa koko EU:n alueella, my(cid:246)s ep(cid:228)suotuisissa oloissa. 141 artiklan mukaisen tuen k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) j(cid:228)tt(cid:228)minen johtaisi tukitasoerojen kasvamiseen kest(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)miksi etel(cid:228)isen Suomen ja muun Suomen v(cid:228)lill(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) veisi my(cid:246)s pohjaa EU:n uskottavuudelta erityisesti maanviljelij(cid:228)v(cid:228)est(cid:246)n silmiss(cid:228). Mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n Suomen liittymissopimuksen mukaisen tuen jatkamisen varmistamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1999) Komissio tarkastelee parhaillaan Suomen esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) kertomusta Etel(cid:228)-Suomen maatalouden vaikeuksista sek(cid:228) liittymissopimuksen 143 artiklan ja EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan (entinen 93 artikla) mukaista ilmoitusta liittymissopimuksen 141 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta tukiohjelmasta. Kun t(cid:228)m(cid:228) tarkastelu on saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen, komissio toteuttaa aiheelliset toimenpiteet. (2000/C 203 E/207) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2266/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (24. marraskuuta 1999) Aihe: Kreikkalaisen osaston erottaminen kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)st(cid:228) (cid:148)L(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit ilman rajoja(cid:148) Kreikkalaisen osaston erottaminen (cid:228)skett(cid:228)in kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)st(cid:228) (cid:148)L(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit ilman rajoja(cid:148) siit(cid:228) syyst(cid:228), ett(cid:228) se auttoi ilman lupaa molempia Kosovon kriisin osapuolia, her(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) suurta huolestumista sen periaatteen soveltamisesta, jonka Euroopan unionikin on hyv(cid:228)ksynyt, ett(cid:228) suora humanitaarinen tuki jaetaan v(cid:228)(cid:228)ryy- den vuoksi puutteesta k(cid:228)rsiville ihmisille syrjim(cid:228)tt(cid:228) ket(cid:228)(cid:228)n etnisen alkuper(cid:228)n tai uskonnon perusteella. 18. 7. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 203 E/161 Kun otetaan huomioon, ett(cid:228) Euroopan unioni rahoittaa suuressa m(cid:228)(cid:228)rin (cid:148)L(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit ilman rajoja(cid:148) -j(cid:228)rjest(cid:246)n toimintaa ja ohjelmia, komissiolta kysyt(cid:228)(cid:228)n: 1. Eik(cid:246) kreikkalaisten l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rien erottaminen edell(cid:228) mainituista syist(cid:228) ole ristiriidassa Euroopan unionin omaksumien humanitaarista apua koskevien kantojen kanssa? Kuinka se aikoo reagoida t(cid:228)h(cid:228)n ja mihin toimiin se aikoo ryhty(cid:228)? 2. Kun otetaan huomioon, ett(cid:228) (cid:148)L(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit -j(cid:228)rjest(cid:246)n kreikkalainen osasto on j(cid:228)tt(cid:228)nyt ECHO:lle hakemuksen Toponican (l(cid:228)hell(cid:228) Nisin kaupunkia) mielisairaalaa koskevan humanitaarisen avun ohjelman hyv(cid:228)ksymisest(cid:228), kuinka komissio aikoo suhtautua asiaan edell(cid:228) mainitun tapauksen j(cid:228)lkeen varmistaakseen sen periaatteen noudattamisen, ett(cid:228) hallituksista riippumattomat humanitaariset j(cid:228)rjest(cid:246)t toimivat kriisitilanteissa puhtaasti humanitaarisin kriteerein, ilman poliittisia tai muita omia intressej(cid:228)? ilman rajoja(cid:148) Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (7. joulukuuta 1999) 1. Euroopan yhteis(cid:246)n humanitaarisen avun toimisto (ECHO) noudattaa suhteissaan kumppaneihinsa tarkoin n(cid:228)iden riippumattomuutta, josta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s keskin(cid:228)isi(cid:228) suhteita koskevassa kumppanuuden puitesopimuksessa. (cid:148)L(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit ilman rajoja(cid:148) (MØdecins Sans FrontiŁres, MSF) on t(cid:228)rkeimpi(cid:228) kumppaneja ja sen kansainv(cid:228)linen toiminta sai tunnustusta, kun j(cid:228)rjest(cid:246)lle my(cid:246)nnettiin (cid:228)skett(cid:228)in Nobelin rauhanpalkinto. (cid:148)L(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit ilman rajoja(cid:148) on valtiosta riippumaton j(cid:228)rjest(cid:246), joka koostuu nykyisin 18 eri puolilla maailmaa olevasta osastosta. Kuusi n(cid:228)ist(cid:228) osastoista toimii ja tunnetaan (cid:148)L(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit ilman rajoja(cid:148) Internationalin alaisuudessa olevina toiminnallisina osastoina eli MSF Ranska, MSF Belgia, MSF Alankomaat, MSF Espanja, MSF Sveitsi ja MSF Luxemburg. (cid:148)L(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit ilman rajoja(cid:148) -j(cid:228)rjest(cid:246)n toiminnalliset osastot ovat allekirjoittaneet kumppanuuden puitesopimuksen ECHO:n kanssa. MSF:n Kreikan osasto panee t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n omia hankkeitaan, mik(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) aiheuttavan ristiriitaa j(cid:228)rjest(cid:246)ss(cid:228). Kyseess(cid:228) on j(cid:228)rjest(cid:246)n sis(cid:228)inen ja vain sit(cid:228) itse(cid:228)(cid:228)n koskeva asia. 2. MSF Kreikka pyysi maaliskuussa 1997, ett(cid:228) se saisi allekirjoittaa kumppanuuden puitesopimuksen. Kyseisen(cid:228) ajankohtana kumppanuuden puitesopimusta tarkistettiin. ECHO on kuitenkin rekister(cid:246)inyt kyseisen pyynn(cid:246)n, jotta se voitaisiin tutkia yksityiskohtaisesti sitten, kun kumppanuuden puitesopimus on tarkistettu. Tammikuusta 1999, jolloin uusi kumppanuuden puitesopimus tuli voimaan, ECHO:n etusijalla on ollut sopimuksen allekirjoittaminen vanhojen kumppaniensa kanssa. ECHO on t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) allekirjoittanut uuden kumppanuuden puitesopimuksen 159 valtiosta riippumattoman j(cid:228)rjest(cid:246)n kanssa. Kunnes kumppa- nien verkosto laajenee ja kun ECHO:n jokin toiminnallisista yksik(cid:246)ist(cid:228) osoittaa olevansa kiinnostunut k(cid:228)sittelem(cid:228)(cid:228)n jonkin sellaisen valtiosta riippumattoman j(cid:228)rjest(cid:246)n esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) asiaa, joka ei ole allekirjoittanut kumppanuuden puitesopimusta, ECHO pyyt(cid:228)(cid:228) sit(cid:228) j(cid:228)senvaltiota, jossa j(cid:228)rjest(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)paikka sijaitsee, varmis- tamaan, ett(cid:228) kyseinen valtiosta riippumaton j(cid:228)rjest(cid:246) t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 7 artiklan 1 ja 2 kohdassa s(cid:228)(cid:228)detyt arviointiperusteet. J(cid:228)senvaltion vastauksesta riippuen asia otetaan k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi. ECHO arvioi parhaillaan MSF Kreikan ehdotusta, joka koskee Topinica de Nisin psykiatrisen sairaalan tuberkuloosiosaston tarvitsemaa kiireellist(cid:228) apua. Heti kun ECHO on saanut t(cid:228)m(cid:228)n arvioinnin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen, ja jos lopputulos on my(cid:246)nteinen, ECHO aloittaa yll(cid:228) mainitun menettelyn arvioidakseen, voidaanko MSF Kreikka hyv(cid:228)ksy(cid:228) kumppaniksi. (2000/C 203 E/208) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2272/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle Aihe: Kuluttajaj(cid:228)rjest(cid:246)jen toiminnan tukeminen (13. joulukuuta 1999) Euroopan parlamentin ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 283/99 (1) kuluttajia koskevien yhteis(cid:246)n toimien yleisist(cid:228) puitteista 6 artiklan 2 kohdassa mainitaan, ett(cid:228) (cid:148)j(cid:228)rjest(cid:246)jen tuloja ja menoja arvioitaessa voidaan palkaton ty(cid:246) tai jos ne on asianmukaisesti asiakirjoilla osoitettu, ottaa huomioon enint(cid:228)(cid:228)n 20 prosenttiin saakka kaikista tukikelpoisista kuluista(cid:148). luontoissuorituksina tehdyt lahjoitukset,


title: Meddelelse til Rådet fra Kommissionen - Varer uden for Bilag I - Specifikke foranstaltninger og aktiv forædling

eurovoc_concepts:
agro-industry
export refund
inward processing
production refund

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 26. 11. 1999 KOM(1999) 625 endelig MEDDELELSE TIL RÅDET FRA KOMMISSIONEN Varer uden for Bilag I - Specifikke foranstaltninger og aktiv forædling MEDDELELSE TIL RÅDET FRA KOMMISSIONEN Varer uden for Bilag I - Specifikke foranstaltninger og aktiv forædling For visse varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten (de såkaldte varer uden for bilag I (NAI)) der i henhold til den fælles landbrugspolitik ydes eksportrestitutioner på grundlag af de landbrugsbasisprodukter (sukker, mejeriprodukter, korn, æg), der medgår til fremstilligen af de pågældende varer. Formålet med disse eksportrestitutioner er at yde forarbejdningsindustrien en udligning for de høje omkostninger til de pågældende basisprodukter inden for EU i forhold til verdensmarkedspriserne. Det drejer sig især om landbrugsfødevarer, som har undergået en videregående forarbejdning, nemlig sukkervarer, kiks, småkager, drikkevarer o. lign. Denne meddelelse tager sigte på at foreslå Rådet en global fremgangsmåde, som vil gøre det muligt samtidig at overholde vores internationale forpligtelser og at efterleve de beslutninger om budgetdisciplin, der blev truffet på Det Europæiske Råds møde i Berlin. I. Den nuværende situation og den forventede udvikling I-1. Som led i de multilaterale forhandlinger under Uruguay-runden har EU ved aftale forpligtet sig til at begrænse de årlige beløb, der ydes i eksportrestitutioner for visse landbrugsprodukter, når disse udføres i form af varer, der ikke er omfattet af traktatens bilag I. Det højeste beløb, som det restitutioner, er 475 mio. € i henhold til WTO-forpligtelserne er tilladt at anvende til € for budgetåret 2000 og 415 mio. € for budgetåret 2001. For budgetåret 2000 kommer begrænsningen til 475 mio. overførsel af de restbeløb, som ikke er blevet anvendt i løbet af de foregående fire år. dog ikke til at gælde, fordi der sker Det Europæiske Råd i Berlin besluttede dog, at udgifterne til EUGFL, Garantisektionen, allerede fra budgetåret 2000 skulle begrænses til et beløb, der ligger klart under landbrugsretningslinjen. € For budgetåret 2000 er loftet for samtlige udgifter 41 738 mio. hvilket er markant lavere end retningslinjen for det pågældende år (46 549 mio. til til de traditionelle udgifter til EUGFL, Garantisektionen) , til EUGFL, Garantisektionen sat (heraf 37 352 mio. , jf. bilag 1). € € I sin ændringsskrivelse til det foreløbige budgetforslag for 2000 anfører Kommissionen derfor et behov for bevillinger til eksportrestitutioner for varer uden for bilag I på 560 mio. €. I-2. For at EU kan overholde sine WTO-forpligtelser er der allerede iværksat en række foranstaltninger: oversendelse af statistiske oplysninger med kortere mellemrum og på det seneste indførelse af en licensordning. Sidstnævnte foranstaltninger vil dog ikke kunne løse de problemer, der følger af udviklingen i udgifterne for år 2000 i forhold til den fastlagte begrænsning. Som det fremgår af tabellen i bilag 2 er der gennemsnitlig blevet ydet 560 mio. de senere år. € i restitutioner i , og de aktuelle overslag Overslagene for budgetåret 1999 svarer til et forbrug på ca. 570 mio. for år 2000 ligger på omkring 578 mio. (på grund af den generelle stigning i restitutionssatserne i forhold til sidste år). Desuden er der ikke taget hensyn til et muligt opsving på det russiske og/eller asiatiske marked. € € 2 Det er altså nødvendigt at som på lang sigt kan sikre, at restitutionsudgifterne til varer uden for bilag I kommer til at ligge på det niveau, der er indgået forpligtelse om i WTO, nemlig 415 mio. , der skønnes nødvendige, hvis der ikke træffes nogen foranstaltninger. Der skal altså opnås en besparelse på 145-185 mio indføre foranstaltninger, € , i stedet for de 560-600 mio. € €. Det bør dog sikres, at disse foranstaltninger ikke er til hinder for en udvikling af eksporten af Fællesskabets agroindustrielle produkter. II. Mål EU-forskrifterne for varer uden for bilag I tager sigte på at give agroindustrien stabile og rimelige konkurrencevilkår over for tredjelande. Værditilvæksten og beskæftigelsen inden for denne sektor vil derved kunne sikres og øges i Unionen, hvilket i sidste ende vil styrke afsætningen af Fællesskabets landbrugsprodukter. III. Påtænkte specifikke foranstaltninger På grund af de begrænsninger, der er omhandlet i punkt I, bør de eksisterende ordninger tilpasses og suppleres med nye foranstaltninger, for at ovennævnte mål kan nås, dog uden at erhvervslivets vilkår samtidig belastes unødigt. III-1. – Ændring af listerne over restitutionsberettigede varer uden for bilag I og nedsættelse af satserne Det påtænkes at reducere antallet af varer uden for Bilag I, der er restitutionsberettigede, eller nedsætte de pågældende restitutionssatser efter følgende retningslinjer: a) - Varer, der også er omfattet af produktionsrestitutioner Produktionsrestitutioner tjener til at bringe prisen for sukker eller korn, der indarbejdes i visse varer, på linje med verdensmarkedsprisen, og produktionsrestitutionerne ydes, uanset om varerne er bestemt for Fællesskabets marked eller til eksport. For varer, der er omfattet af produktionsrestitutioner, kan der i visse tilfælde ydes et supplerende tilskud ved eksport. Når varerne skal eksporteres, har de erhvervsdrivende iøvrigt valget mellem at anmode om enten produktionsrestitution med supplerende tilskud eller fuld eksportrestitution. Foranstaltningen går ud på på den ene side at afskaffe eller begrænse denne valgmulighed, og på den anden side at opretholde produktionsrestitutionerne og i givet fald fuldstændigt at afskaffe det supplerende tilskud. eks. : modificeret F. ydes produktionsrestitutioner på basis af de nødvendige mængder sukker og stivelse, der medgår til fremstillingen. stivelse, kemiske produkter og lægemidler, hvortil der b) - Visse varer, der er mindre følsomme over for prisen på basislandbrugsprodukter De varer uden for bilag I, der anses for importfølsomme af hensyn til de indarbejdede basislandbrugsprodukter, og for hvilke der ved indførsel opkræves et landbrugselement, er anført i tabel 1 i bilag B til forordning (EF) nr. 3448/93. De øvrige varer kan altså anses for at være 3 mindre følsomme over for priserne på de deri indarbejdede landbrugsprodukter. Desuden er det forudset, at importafgifterne skal afskaffes fuldstændigt for visse af disse varer. sigte på Foranstaltningen tager listen over de fjerne visse restitutionsberettigede varer, idet der dog tages hensyn til, at det fortsat skal være muligt at erhverve landbrugsbasisprodukter til konkurrencemæssigt rimelige priser, og til de tilfælde, hvor der er allerede er konstateret forstyrrelser på Fællesskabets marked som følge af indførsler fra tredjelande. af disse varer fra at De pågældende varer er opført i bilag 3, fordelt på hver type af landbrugsbasisprodukter c) - Varer, der fremstilles af landbrugsprodukter, som ikke er omfattet af restitutioner ved udførsel i uforarbejdet stand. For så vidt som der ikke kan ydes restitution til det til fremstillingen medgåede forarbejdede produkt, der er omfattet af bilag I, bør restitutionen til færdigvaren ophæves, dels for at skabe sammenhæng i Fællesskabets eksportstøtteforanstaltninger, dels for at undgå en omlægning af produktionen fra en kategori af produkter til en anden med så godt som samme egenskaber. F. eks. : indarbejdelse af yoghourt. d) Nedsættelse af restitutionssatserne Foranstaltningen går ud på at nedsætte restitutionssatsen for bestemte mindre følsomme varer, der ikke er omhandlet i de under punkt b) nævnte bilag. F. eks. : Alkoholdholdige drikkevarer III-2. Proceduren for aktiv forædling € Iværksættelsen af de overnævnte foranstaltninger vil føre til en samlet besparelse på 85 mio. , € , der skal opnås dvs et beløb, der er lavere end den besparelse på mellem 145 og 185 mio. fremover. Derfor er disse foranstaltninger ikke tilstrækkelige til på mellemlang og lang sigt kunne dække forskellen mellem den europæiske agroindustris skønnede behov og EUs's finansieringsmuligheder, især hvis eksporten øges, hvad der er ønskeligt. Derfor er det nødvendigt for hele Unionens vedkommende at supplere foranstaltningerne ved at give de landbrugsprodukter, der medgår til fremstilling, lettere adgang til proceduren for aktiv forædling (ud over den nuværende adgang), dvs. at de økonomiske forudsætninger skal anses for at være opfyldt for en bestemt forudfastsat mængde, som kan revideres ud fra den internationale efterspørgsel og udviklingen i budgetrammen og forskrifterne. IV. Tilknyttet foranstaltning Ved forordning (EF) nr. 1702/99 er der indført en licensordning for at sikre overholdelsen af forpligtelserne. Der kan drages fordel af denne foranstaltning, ved at licenserne benyttes til notificering af WTO på samme måde, som det er tilfældet i forbindelse med landbrugsprodukter, der udføres i uforarbejdet stand. V. Forskrifter De overnævnte foranstaltninger kan bl. a. iværkssættes ved at fjerne varepositioner i bilagene vedrørende varer uden for bilag I i de relevante grundforordninger (mejeriprodukter, sukker, korn, ris og æg). 4 Kommissionen har beføjelser til at ændre bilagene til disse forordninger, bortset fra Rådets forordning (EF) nr. 1255/99 om mejeriprodukter. For at sikre, at der er sammenhæng i reglerne, bør denne fordning ændres med henblik på at give Kommissionen beføjelser til at ændre bilaget vedrørende varer uden for bilag I. Desuden bør Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 om en ordning for handelen med visse varer fremstillet af landbrugsprodukter (grundforordning vedrørende varer uden for bilag I) ændres, således at der indsættes foranstaltninger om anvendelse af proceduren for aktiv forædling (punkt III-2) og om den i punkt IV nævnte foranstaltning (anvendelse af licenser til notificering af WTO). Desuden bør der foretages følgende ændringer: – – – Bilagene vedrørende varer uden for bilag I i grundforordningerne om de forskellige berørte sektorer med henblik på integrering heri af de under punkt III-1 nævnte foranstaltninger; Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks med henblik på integrering heri af forskriftshenvisning om den i punkt III-2 anførte supplerende adgang til proceduren for aktiv forædling, (EF) forordning fælles Kommissionens af eksportrestitutioner og om gennemførelsesregler fastlæggelse visse fastsættelse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, som ikke er opført i traktatens bilag II, med henblik på integrering heri af den foranstaltning, der er nævnt under punkt III-1 a. for ordningen for ydelse restitutionsbeløbet om fastsættelse kriterierne 1222/94 for for nr. af af af 5 BILAG 1 Budgetår 2000 : Bevillingsbehov for EUGFL-Garantisektionen Kapitel Sektor Budgetbevillinger 1999 (1) (2) Bevillingsbehov på basis af FBF 2000 Bevillinger - FBF 2000 (2) Bevillingsbehov på basis af ÆS til FBF 2000 Bevillinger til optagelse i ÆS til FBF 2000 (2) c 17. 831 1. 937 2. 233 388 968 1. 701 661 980 290 2. 621 4. 916 1. 755 365 29 20 610 368 246 56 d 16. 815 1. 873 2. 387 385 934 1. 680 718 978 307 2. 686 4. 733 2. 050 236 10 20 560 316 245 105,5 59 e 16. 704 1. 861 2. 371 382 928 1. 669 713 972 305 2. 668 4. 702 2. 037 234 10 20 556 314 243 104,5 59 a B1 - 10 B1 - 11 B1 - 12 B1 - 13 B1 - 14 B1 - 15 B1 - 16 B1 - 17 B1 - 18 B1 - 20 B1 - 21 B1 - 22 B1 - 23 B1 - 25 B1 - 26 B1 - 30 B1 - 31 B1 - 32 B1 - 33 B1 - 36 b til animalske Markafgerøder Sukker Olivenolie Tørret foders og bælgfrugter Tekstilplanter Frugt og grøntsager Vin Tobak Andre sektorer eller vegetabilske produkter Mælk og mejeriprodukter Oksekød Fåre- og lammekød Svinekød, æg og fjerkræ Andre foranstaltninger produkter Fiskeri Varer uden for bilag I Fødevareprogrammer POSEI-programmer Veterinære foranstaltninger Kontrolforanstaltninger og forebyggende foranstaltninger Udligning fra foregående år Produktfremstød og information Andre foranstaltninger 1,2 et 3 i alt "Berlin"-loft Margin Udvikling af landdistrikterne "Berlin"-loft Margin EUFGL-Garantisektionen i alt Beløb efter landbrugsretningslinjen Margin i forhold til landbrugsretningslinjen phytosanitaire og B1 - 40 B1 - 37 B1 - 38 B1 - 39 -400 70,5 791 37. 314 37. 352 38 3. 587 4. 386 799 40. 901 46. 549 5. 648 (3) (1) Udgifter eller bevillinger til EUFGL-Garantisektionen i 1999, fordelt efter den nomenklatur, der er foreslået for 2000. (2) Herunder de bevillinger, der er opført under kapitel B0 - 40 (reserve og hensættelser). (3) Udgifterne til SAPARD finansieres også under landbrugets retningslinjer (529 mio. EUR). -400 70,5 796 37. 564 37. 352 -212 3. 587 4. 386 799 41. 151 46. 549 5. 398 (3) -510 92 266 37. 823 - - 2. 617 - - 40. 440 45. 188 4. 748 6 Forskel mellem behov i ÆS i forhold til behov i FBF h = f – d 115 158 -159 2 107 2 -10 14 9 102 -191 -186 236 0 -6 0 24 0 4 0 -300 -1 53 -27 200 173 Mio. EUR Forskel mellem bevillinger i ÆS i forhold til FBF i = g - e 138 159 -155 3 108 4 -9 15 9 105 -184 -183 236 0 -6 1 24 1 4 0 -300 -1 54 23 200 223 f 16. 930 2. 031 2. 228 387 1. 041 1. 682 708 992 316 2. 788 4. 542 1. 864 472 10 14 560 340 245 109,5 59 -700 69,5 849 37. 537 37. 352 -185 3. 787 4. 386 599 41. 324 46. 549 5. 225 (3) g 16. 842 2. 020 2. 216 385 1. 036 1. 673 704 987 314 2. 773 4. 518 1. 854 470 10 14 557 338 244 108,5 59 -700 69,5 845 37. 337 37. 352 15 3. 787 4. 386 599 41. 124 46. 549 5. 425 (3) BILAG 2 Restitutioner for varer uden for bilag I– (kap. B1-30) 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 Korn og ris 177,7 127,7 60,7 60,7 56,6 Sukker og isoglucose 186,9 188,3 220,7 244,4 225,4 Mejeriprodukter 184,3 208,3 195,8 244,8 254,9 Æg og ægprodukter Andre landbrugsprodukter 11,3 36,4 8,5 10,4 5,4 3,0 5,0 0,1 7,6 -0,2 Sous-total 596,4 543,3 485,7 555,0 544,4 Korn i form af whisky 35,0 31,0 Andre udgifter - - 8,3 -2,7 14,2 -3,3 11,6 -3,0 I ALT 631,4 574,3 491,1 565,9 553,1 7 BILAG 3 Tabel 1 Varer, der fjernes fra listen over indarbejdet korn (punkt III-1-b) KN-kode Ex 1302 Varebeskrivelse Plantesafter og planteekstrakter; pectinstoffer, pectinater og pectater; agar-agar og andre planteslimer og gelatineringsmidler, også modificerede, udvundet af vegetabilske stoffer: 1302 31 00 - Agar-agar 1302 32 - - Andre planteslimer og gelatineringsmidler, også modificerede, udvundet af vegetabilske stoffer: 1302 39 00 - - Andre varer Ex 1518 00 Animalske og vegetabilske fedtstoffer og olier og fraktioner deraf, kogte, oxyderede, dehydrerede, svovlbehandlede, blæste, polymeriserede ved opvarmning i vacuum eller i en inaktiv gas eller på anden måde kemisk modificerede, undtagen varer henhørende under pos. 1516; ikke-spiselige blandinger eller tilberedninger af animalske eller vegetabilske fedtstoffer eller olier eller af fraktioner af forskellige fedtstoffer og olier fra dette kapitel, ikke andetsteds tariferet: 1518 00 10 - Linoxyn 1702 90 10 Kemisk ren maltose Ex 1901 Maltekstrakt; tilberedte næringsmidler fremstillet af mel, stivelse eller maltekstrakt, også med indhold af kakao, såfremt dette udgør mindre end 40 vægtprocent beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, ikke andetsteds tariferet; tilberedte næringsmidler fremstillet af produkter henhørende under pos. 0401 til 0404, også med indhold af kakao, såfremt dette udgør mindre end 5 vægtprocent beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, ikke andetsteds tariferet: - Andre varer : - - Andre varer : 1901 90 91 - - - Uden indhold af mælkefedt, saccharose, isoglucose, glucose eller stivelse, eller med indhold af mælkefedt på under 1,5 vægtprocent, af saccharose (herunder invertsukker) på under 5 vægtprocent, af isoglucose på under 5 vægtprocent, af glucose på under 5 vægtprocent eller af stivelse på under 5 vægtprocent, bortset fra tilberedte næringsmidler i pulverform fremstillet af produkter henhørende under pos. 0401 til 0404 Ex 2008 Frugter, nødder og andre spiselige plantedele, tilberedt eller konserveret på anden måde, også tilsat sukker, andre sødemidler eller alkohol, ikke andetsteds tariferet: - Nødder, jordnødder samt andre kerner og frø, også blandede: -- Jordnødder: 2008 11 10 --- Jordnøddesmør 2008 91 00 -- Palmehjerter Ex 2101 Ekstrakter, essenser og koncentrater af kaffe, te eller maté samt varer tilberedt på basis af disse produkter eller på basis af kaffe, te eller maté; brændt cikorie og andre brændte kaffeerstatninger samt ekstrakter, essenser og koncentrater deraf: - Ekstrakter, essenser og koncentrater af kaffe samt varer tilberedt på basis af disse ekstrakter, essenser eller koncentrater eller på basis af kaffe 8 KN-kode Varebeskrivelse 2101 11 - - Ekstrakter, essenser og koncentrater - - Varer tilberedt på basis af disse ekstrakter, essenser eller koncentrater eller på basis af kaffe: 2101 12 92 - - - Varer tilberedt på basis af ekstrakter, essenser eller koncentrater af kaffe - Ekstrakter, essenser og koncentrater af te eller maté samt varer tilberedt på basis af disse ekstrakter, essenser eller koncentrater eller på basis af te eller maté: 2101 20 20 - - Ekstrakter, essenser og koncentrater 2101 20 92 - - Tilberedte varer : - - på basis af ekstrakter, essenser eller koncentrater af te eller maté Ex 2102 Gær (levende eller inaktiv); andre inaktive encellede mikroorganismer (undtagen vacciner henhørende under pos. 3002); tilberedte bagepulvere: - Inaktiv gær; andre inaktive encellede mikroorganismer:: 2102 20 11 et 2102 20 19 - - Inaktiv gær Ex 2103 Saucer samt tilberedt sennep: tilberedninger til fremstilling deraf; sammensatte smagspræparater; sennepsmel og 2103 10 00 - Sojasauce 2103 20 00 - Tomatketchup og andre tomatsaucer s 2103 90 - Andre varer Suppe og bouillon samt næringsmidler: tilberedninger til fremstilling deraf; homogeniserede sammensatte 2104 10 00 - Suppe og bouillon samt tilberedninger til fremstilling deraf 2105 00 Konsumis, også med indhold af kakao Tilberedte næringsmidler, ikke andetsteds tariferet: 2106 10 - Proteinkoncentrater og texturerede proteinstoffer - Andre varer: - - Andre varer : 2106 90 92 - - - Uden indhold af mælkefedt, saccharose, isoglucose, glucose eller stivelse, eller med indhold af mælkefedt på under 1,5 vægtprocent, af saccharose på under 5 vægtprocent, af isoglucose på under 5 vægtprocent, af glucose på under 5 vægtprocent eller af stivelse på under 5 vægtprocent 2203 00 Ex 2520 2520 20 Ex 2839 Øl Gipssten; anhydrit; brændt gips, også farvet eller retarderingsmidler: tilsat små mængder acceleratorer eller - Brændt gips Silicater; kommercielle silicater af alkalimetaller: 2839 90 00 - I andre tilfælde 9 KN-kode Varebeskrivelse Kapitel 29 Organiske kemikalier: Kapitel 30 Pharmaceutiske produkter Ex 3307 Præparater til brug før, under og efter barbering, desodoriseringsmidler til personlig brug, præparater til badebrug, hårfjerningsmidler samt andre parfumevarer, kosmetik og toiletmidler, ikke andetsteds tariferet; tilberedte rumdesodoriseringsmidler, også parfumerede eller med desinficerende egenskaber: - Præparater til parfumering eller desodorisering af rum, herunder duftpræparater til religiøse ceremonier : 3307 49 00 -- Andre end Agarbatti og andre duftpræparater, der virker ved forbrænding 3307 90 00 - Andre varer Ex 3401 Sæbe; organiske overfladeaktive stoffer og præparater til brug som sæbe, i form af stænger, blokke eller støbte stykker og figurer, også med indhold af sæbe; papir, vat, filt og fiberdug, imprægneret eller overtrukket med sæbe eller rensemidler: 3401 19 00 - I andre tilfælde 3402 Ex 3403 Organiske overfladeaktive stoffer (undtagen sæbe); overfladeaktive præparater, tilberedte vaskemidler (herunder hjælpepræparater til vask) og tilberedte rengørings- og rensemidler, også med indhold af sæbe, undtagen varer henhørende under pos. 3401 (herunder smøremidler Tilberedte og antikorrosionspræparater og præparater til frigørelse af støbeforme, på basis af smøremidler) samt præparater, af den art der anvendes til olie- eller fedtbehandling af tekstilmaterialer, læder, pelsskind eller andre materialer, med undtagelse af produkter, der som karaktergivende bestanddele indeholder 70 vægtprocent eller derover af olier udvundet af jordolie eller af rå olier hidrørende fra bituminøse mineraler: gevindløsningspræparater, skæreolier, antirust- - Med indhold af olier udvundet af jordolie eller af rå olier hidrørende fra bituminøse mineraler: 3403 11 00 -- Præparater til behandling af tekstilmaterialer, læder, pelsskind eller andre materialer -- Andre varer: 3403 19 10 - - - Præparater, der indeholder 70 vægtprocent eller derover af olier udvundet af jordolie eller af rå olier hidrørende fra bituminøse mineraler, men ikke som karaktergivende bestanddel 3405 3407 00 00 Pudse- og polermidler (til fodtøj, møbler, gulve, automobiler, glasvarer eller metalvarer), skurepasta og skurepulver og lignende varer (herunder papir, vat, filt, fiberdug, skumplast eller skumgummi, imprægneret eller overtrukket med disse præparater), undtagen voks henhørende under pos. 3404 Modellermasse, også som legetøj; i assortimenter, pakninger til detailsalg, i plader, hesteskoform, som stænger eller i lignende former; andre præparater til dentalbrug, på basis af gips (af brændt gips eller calciumsulfat) samt aftryks-masse til dentalbrug, såkaldt dentalvoks Ex Kapitel 35 Proteiner; modificeret stivelse; lim og klister; enzymer, undtagen varer henhørende under pos. 3505 10 10, 3505 10 90 og 3505 20 Kapitel 38 Diverse kemiske produkter undtagen varer henhørende under pos 3809 10 og 3824 60 Kapitel 39 Plast og varer deraf Ex 4813 Cigaretpapir, også tilskåret, i hæfter eller i form af hylstre: - I andre tilfælde: 10 KN-kode Varebeskrivelse 4813 90 90 - - I andre tilfælde 4818 10 Ex 4823 - Toiletpapir Andet papir, pap, cellulosevat og cellulosefiberdug, tilskåret; andre varer af papirmasse, papir, pap, cellulosevat eller cellulosefiberdug : 4823 11 og - Papir med klæbestof, i strimler eller ruller 4823 19 00 4823 20 00 - Filtrerpapir og filtrerpap 4823 51 4823 59 og - Andet papir og pap, af den art der anvendes til skrivning, trykning eller anden grafisk brug 4823 90 50 og 4823 90 90 - - - - I andre tilfælde 11 BILAG 3 Tabel 2 Varer, der fjernes fra listen over indarbejdet ris (punkt III-1-b) KN-kode Ex 1901 Varebeskrivelse Maltekstrakt; tilberedte næringsmidler fremstillet af mel, stivelse eller maltekstrakt, også med indhold af kakao, såfremt dette udgør mindre end 40 vægtprocent beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, ikke andetsteds tariferet; tilberedte næringsmidler fremstillet af produkter henhørende under pos. 0401 til 0404, også med indhold af kakao, såfremt dette udgør mindre end 5 vægtprocent beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, ikke andetsteds tariferet: - Andre varer: - - Andre varer: 1901 90 91 - - - Uden indhold af mælkefedt, saccharose, isoglucose, glucose eller stivelse, eller med indhold af mælkefedt på under 1,5 vægtprocent, af saccharose (herunder invertsukker) på under 5 vægtprocent, af isoglucose på under 5 vægtprocent, af glucose på under 5 vægtprocent eller af stivelse på under 5 vægtprocent, bortset fra tilberedte næringsmidler i pulverform fremstillet af produkter henhørende under pos. 0401 til 0404 Ex 2008 Frugter, nødder og andre spiselige plantedele, tilberedt eller konserveret på anden måde, også tilsat sukker, andre sødemidler eller alkohol, ikke andetsteds tariferet: - Nødder, jordnødder samt andre kerner og frø, også blandede: - - Jordnødder: 2008 11 10 - - - Jordnøddesmør Ex 2101 Ekstrakter, essenser og koncentrater af kaffe, te eller maté samt varer tilberedt på basis af disse produkter eller på basis af kaffe, te eller maté; brændt cikorie og andre brændte kaffeerstatninger samt ekstrakter, essenser og koncentrater deraf: -- Varer tilberedt på basis af disse ekstrakter, essenser eller koncentrater eller på basis af kaffe: 2101 12 92 --- Varer tilberedt på basis af ekstrakter, essenser eller koncentrater af kaffe - Ekstrakter, essenser og koncentrater af te eller maté samt varer tilberedt på basis af disse ekstrakter, essenser eller koncentrater eller på basis af te eller maté: 2101 20 20 - - Ekstrakter, essenser eller koncentrater 2101 20 92 - - Tilberedte varer : - - på basis af ekstrakter, essenser eller koncentrater af te eller maté 2106 Tilberedte næringsmidler, ikke andetsteds tariferet: 2106 10 - Proteinkoncentrater og texturerede proteinstoffer 2106 90 92 - - - Uden indhold af mælkefedt, saccharose, isoglucose, glucose eller stivelse, eller med indhold af mælkefedt på under 1,5 vægtprocent, af saccharose på under 5 vægtprocent, af isoglucose på under 5 vægtprocent, af glucose på under 5 vægtprocent eller af stivelse på under 5 vægtprocent 12 ANNEXE 3 Tabel 3 Varer, der fjernes fra listen over indarbejdede mejeriprodukter (punkt III-1-b) KN-kode Varebeskrivelse Ex 17 02 Lactose og lactosesirup: 17 02 11 00 -- Af en renhedsgrad i tør tilstand på 99 vægtprocent og derover Ex 1901 1901 90 91 Maltekstrakt; tilberedte næringsmidler fremstillet af mel, stivelse eller maltekstrakt, også med indhold af kakao, såfremt dette udgør mindre end 40 vægtprocent beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, ikke andetsteds tariferet; tilberedte næringsmidler fremstillet af produkter henhørende under pos. 0401 til 0404, også med indhold af kakao, såfremt dette udgør mindre end 5 vægtprocent beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, ikke andetsteds tariferet: - - - Uden indhold af mælkefedt, saccharose, isoglucose, glucose eller stivelse, eller med indhold af mælkefedt på under 1,5 vægtprocent, af saccharose (herunder invertsukker) på under 5 vægtprocent, af isoglucose på under 5 vægtprocent, af glucose på under 5 vægtprocent eller af stivelse på under 5 vægtprocent, bortset fra tilberedte næringsmidler i pulverform fremstillet af produkter henhørende under pos. 0401 til 0404 Ex 2008 Frugter, nødder og andre spiselige plantedele, tilberedt eller konserveret på anden måde, også tilsat sukker, andre sødemidler eller alkohol, ikke andetsteds tariferet: - Nødder, jordnødder samt andre kerner og frø, også blandede: 2008 11 -- Jordnødder: 2008 11 10 ---Jordnøddesmør Ex 2106 Tilberedte næringsmidler, ikke andetsteds tariferet 2106 10 2106 90 2106 90 92 - Proteinkoncentrater og texturerede proteinstoffer - Andre varer: - - Andre varer: - - - Uden indhold af mælkefedt, saccharose, isoglucose, glucose eller stivelse, eller med indhold af mælkefedt på under 1,5 vægtprocent, af saccharose på under 5 vægtprocent, af isoglucose på under 5 vægtprocent, af glucose på under 5 vægtprocent eller af stivelse på under 5 vægtprocent 13 BILAG 3 Tabel 4 Varer, der fjernes fra listen over indarbejdet sukker (punkt III-1-b) KN-kode Ex 1302 Varebeskrivelse Plantesafter og planteekstrakter; pectinstoffer, pectinater og pectater; agar-agar og andre planteslimer og gelatineringsmidler, også modificerede, udvundet af vegetabilske stoffer: 1302 31 00 -Agar-agar 1302 32 - - Andre planteslimer og gelatineringsmidler, også modificerede, udvundet af vegetabilske stoffer: 1302 32 10 - - - Af johannesbrød eller af frø af johannesbrød 1302 32 90 - - - Af guarfrø 1302 39 00 - - Andre varer 1702 90 10 Kemisk ren maltose Ex 1901 1901 90 91 Maltekstrakt; tilberedte næringsmidler fremstillet af mel, stivelse eller maltekstrakt, også med indhold af kakao, såfremt dette udgør mindre end 40 vægtprocent beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, ikke andetsteds tariferet; tilberedte næringsmidler fremstillet af produkter henhørende under pos. 0401 til 0404, også med indhold af kakao, såfremt dette udgør mindre end 5 vægtprocent beregnet på et fuldstændig fedtfrit grundlag, ikke andetsteds tariferet: - - - Uden indhold af mælkefedt, saccharose, isoglucose, glucose eller stivelse, eller med indhold af mælkefedt på under 1,5 vægtprocent, af saccharose (herunder invertsukker) på under 5 vægtprocent, af isoglucose på under 5 vægtprocent, af glucose på under 5 vægtprocent eller af stivelse på under 5 vægtprocent, bortset fra tilberedte næringsmidler i pulverform fremstillet af produkter henhørende under pos. 0401 til 0404 2008 Frugter, nødder og andre spiselige plantedele, tilberedt eller konserveret på anden måde, også tilsat sukker, andre sødemidler eller alkohol, ikke andetsteds tariferet: - - Nødder, jordnødder samt andre kerner og frø, også blandede: 2008 11 - - Jordnødder: 2008 11 10 - - - Jordnøddesmør 2101 Ekstrakter, essenser og koncentrater af kaffe, te eller maté samt varer tilberedt på basis af disse produkter eller på basis af kaffe, te eller maté; brændt cikorie og andre brændte kaffeerstatninger samt ekstrakter, essenser og koncentrater deraf: - Ekstrakter, essenser og koncentrater af kaffe samt varer tilberedt på basis af disse ekstrakter, essenser eller koncentrater eller på basis af kaffe 2101 11 -- Ekstrakter, essenser og koncentrater -- Varer tilberedt på basis af disse ekstrakter, essenser eller koncentrater eller på basis af kaffe: 2101 12 92 --- Varer tilberedt på basis af ekstrakter, essenser eller koncentrater af kaffe - Ekstrakter, essenser og koncentrater af te eller maté samt varer tilberedt på basis af disse ekstrakter, essenser eller koncentrater eller på basis af te eller maté:: 2101 20 20 - - Ekstrakter, essenser og koncentrater 14 KN-kode Varebeskrivelse 2101 20 92 - - Tilberedte varer: - - på basis af ekstrakter, essenser eller koncentrater af te eller maté - Brændt cikorie og andre brændte kaffeerstatninger samt ekstrakter, essenser og koncentrater deraf : - - Brændt cikorie og andre brændte kaffeerstatninger:: 2101 30 11 - - - Brændt cikorie - - Ekstrakter, essenser og koncentrater af brændt cikorie og af andre brændte kaffeerstatninger: 2101 30 91 - - Af brændt cikorie 2102 20 - Inaktiv gær; andre inaktive encellede mikroorganismer: - - Inaktiv gær 2102 20 11 - - - I form af tabletter, terninger o. lign. eller i pakninger af nettovægt 1 kg og derunder 2102 20 19 - - - I andre tilfælde ex 2103 Saucer samt tilberedt sennep: tilberedninger til fremstilling deraf; sammensatte smagspræparater; sennepsmel og 2103 10 00 - Sojas 2103 20 00 - Tomatketchup og andre tomatsaucer 2103 90 Ex 2106 2106 10 2106 90 - Andre varer Tomatketchup og andre tomatsaucer - Proteinkoncentrater og texturerede proteinstoffer - Andre varer: - - Andre varer: 2106 90 92 - - - Uden indhold af mælkefedt, saccharose, isoglucose, glucose eller stivelse, eller med indhold af mælkefedt på under 1,5 vægtprocent, af saccharose på under 5 vægtprocent, af isoglucose på under 5 vægtprocent, af glucose på under 5 vægtprocent eller af stivelse på under 5 vægtprocent Ex 2520 2520 20 Ex 2839 Gipssten; anhydrit; brændt gips, også farvet eller retarderingsmidler: tilsat små mængder acceleratorer eller - Brændt gips Silicater; kommercielle silicater af alkalimetaller: 2839 90 00 - I andre tilfælde Chapitre 29 Organiske kemikalier Chapitre 30 Pharmaceutiske produkter 3203 00 90 - Vegetabilske farvestoffer samt præparater på basis deraf: Ex 3204 Syntetiske organiske farvestoffer samt præparater på basis heraf 15 KN-kode 3302 Varebeskrivelse Blandinger af lugtstoffer samt blandinger (herunder alkoholiske opløsninger) på basis af et eller flere af disse stoffer, af den art der anvendes som råvarer i industrien; andre tilberedninger på basis af lugtstoffer, af den art der anvendes til fremstilling af drikkevarer: 3302 10 - Af den art der anvendes i næringsmiddel- eller drikkevareindustrien : -- Af den art der anvendes i drikkevareindustrien: --- Tilberedninger indeholdende samtlige de smagsstoffer, der kendetegner en bestemt drik: ---- I andre tilfælde (med et virkeligt alkoholsindhold på 0,5 % og derunder): 3302 10 21 ----- Uden indhold af mælkefedt, saccharose, isoglucose, glucose eller stivelse, eller med indhold af mælkfedt på under 1,5 vægtprocent, af saccharose på under 5 vægtprocent, af isoglucose på under 5 vægtprocent, af glucose på under 5 vægtprocent eller af stivelse på under 5 vægtprocent Ex Chapitre 35 Proteiner; modificeret stivelse; lim og klister; enzymer, undtagen varer henhørende under pos. 3501 og 3505 Chapitre 38 Diverse kemiske produkter: - Alle varer undtagen varer henhørende under pos 3824 60 Chapitre 39 Diverse kemiske produkter: 3901 til3914 - Ubearbejdet form ex 6809 Varer af gips eller af blandinger på basis af gips (plader, tavler, fliser og lignende varer) 16 1. 2. 3. 4. 5. 5. 0 5. 1 FINANSIERINGSOVERSIGT KONTO: B I-30 FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: Specifikke foranstaltninger for varer uden for bilag I og proceduren for aktiv forædling RETSGRUNDLAG: DATO: 4. /11. /99 BEVILLINGER: FORANSTALTNINGENS FORMÅL: Budgetmæssige besparelser og overholdelse af WTO-forpligtelser FINANSIELLE VIRKNINGER PERIODE PÅ 12 MÅNEDER (mio. ECU) LØBENDE REGNSKABSÅR [98] (mio. ECU) FØLGENDE REGNSKABSÅR [99] (mio. ECU) UDGIFTER OVER EF-BUDGETTET (RESTITUTIONER/INTERVENTIONER) NATIONALE BUDGETTER - - ANDRE SEKTORER INDTÆGTER (se under bemærkninger) - (AFGIFTER/TOLD) - EGNE EF-INDTÆGTER NATIONALE 5. 0. 1 UDGIFTSOVERSLAG 5. 1. 1 INDTÆGTSOVERSLAG (se under [2000] [2001] [2002] [2003] bemærkninger) BEREGNINGSMÅDE: 5. 2 6. 0 6. 1 FINANSIERING MULIG OVER DE BEVILLINGER, DER PÅ DET LØBENDE BUDGET ER OPFØRT UNDER DET RELEVANTE KAPITEL FINANSIERING MULIG VED OVERFØRSEL MELLEM KAPITLER PÅ LØBENDE BUDGET TILLÆGSBUDGET NØDVENDIGT BEVILLINGER TIL OPFØRSEL PÅ KOMMENDE BUDGETTER 6. 2 6. 3 BEMÆRKNINGER: De påtænkte foranstaltninger vil først træde i kraft efter vedtagelsen af de forskellige forordninger, der er omhandlet under punkt V. Formålet er generelt at overholde de budgetmæssige beslutninger, der er truffet på topmødet i Berlin, og de forpligtelser, der er indgået ved WTO-aftalen. Foranstaltningerne vil tilsammen føre til en skønnet besparelse på 85 mio. proceduren for aktiv forædling, men som ikke kan beregnes , hvortil kommer de besparelser, der opnås ved brug af JA NEJ JA NEJ JA NEJ JA NEJ € 17


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2156/99 di Roberta Angelilli (UEN) alla Commissione. Utilizzo dei fondi strutturali presso la Regione Lazio.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Italy
Latium
Structural Funds
use of aid

text: 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/11 Nonostante l(cid:146)attuale incertezza a causa della sospensione del Round, la Commissione ritiene che i negoziati debbano trattare diversi i servizi, gli investimenti, il commercio e l(cid:146)ambiente. AnzichØ limitare le discussioni sulla pesca, Ł interesse della Comunit(cid:224) trattare questo argomento nel contesto dei negoziati su tutti i prodotti non agricoli, riguardo all(cid:146)accesso al mercato e ad altri temi pertinenti. includendo le tariffe, inerenti alla pesca, le sovvenzioni, temi La Comunit(cid:224) ritiene che il Millenium Round debba offrire l(cid:146)opportunit(cid:224) di integrare le considerazioni relative alla difesa dell(cid:146)ambiente e all(cid:146)utilizzazione sostenibile delle risorse in tutti gli aspetti dei negoziati dell(cid:146)Organizzazione Mondiale del Commercio (OMC), inclusa la pesca. AffinchØ l(cid:146)OMC possa contribuire positivamente al raggiungimento dello sviluppo sostenibile su scala mondiale, la Comunit(cid:224) propone che i «membri dell(cid:146)OMC decidano di impegnarsi per assicurare l(cid:146)accesso al mercato franco non piø tardi della fine del nuovo Round essenzialmente per tutti i prodotti esportati dai paesi meno sviluppati» (2). Questo si applicher(cid:224) anche ai prodotti della pesca. (1) COM(1999) 331 def. (2) Paragrafo 10 delle conclusioni del Consiglio del 25 ottobre 1999 sulla «Preparazione della Terza Conferenza Ministeriale dell(cid:146)OMC». (2000/C 280 E/010) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2156/99 di Roberta Angelilli (UEN) alla Commissione (24 novembre 1999) Oggetto: Utilizzo dei fondi strutturali presso la Regione Lazio In seguito alla riforma dei fondi strutturali, si ravvisa l(cid:146)opportunit(cid:224) di una nuova organizzazione da parte delle Regioni d(cid:146)Italia ed in particolare della Regione Lazio che permetta un piø facilitato accesso ai fondi per le imprese delle aree interessate, anche prendendo spunto dalle buone prassi che possono essere identificate in altri paesi membri. Ci(cid:242) anche in considerazione del fatto che nella Regione Lazio negli anni passati si Ł rilevato uno scarso utilizzo dei fondi comunitari. Ci(cid:242) premesso si interroga la Commissione per sapere: 1. 2. 3. se la Commissione pu(cid:242) fare avere all(cid:146)interrogante il dettaglio dei fondi utilizzati ad oggi dalla Regione Lazio e della loro destinazione, per quanto riguarda gli obb. 2, 3, 4 e 5b. se pu(cid:242) indicare studi o documenti contenenti esempi di buone prassi per l(cid:146)utilizzo dei fondi strutturali da parte di altri paesi membri; se pu(cid:242) esprimere un giudizio generale sull(cid:146)utilizzo dei fondi in Italia ed in particolare nella Regione Lazio, anche in considerazione di ci(cid:242) che accade in altri paesi membri. Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (24 gennaio 2000) Secondo le ultime informazioni trasmesse dalle autorit(cid:224) italiane, 1. regione Lazio, in data 30 giugno 1999, Ł la seguente (1): l(cid:146)attuazione dei programmi nella (in %) Impegni Pagamenti Obiettivi 2 Obiettivi 2 Obiettivi 3 Obiettivi 4 1994-1996 1997-1999 1994-1999 1994-1999 Obiettivi 5b 1994-1999 (1) Dati al 31 ottobre 1999. 100 36 88 91 85 86 4 (1) 58 30 43 C 280 E/12 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 La Commissione ha diffuso finora quattro pubblicazioni che descrivono progetti significativi 2. realizzati con il contributo dei Fondi strutturali (2). Sono in preparazione altri opuscoli concernenti alcuni Stati membri; quello per il Regno Unito Ł previsto per la fine del 1999. Inoltre, sul sito web Inforegio (http://www. inforegio. cec. eu. int) sono accessibili i progetti piø significativi («success stories») realizzati nei vari Stati membri. 3. Nel quadro del partenariato, la Commissione cerca in tutti i modi di garantire il pieno utilizzo delle risorse dei Fondi strutturali disponibili. Nonostante una certa lentezza nelle strutture amministrative, va riconosciuto che negli ultimi anni l(cid:146)Italia ha compiuto innegabili progressi nella realizzazione dei programmi strutturali. Questo sforzo di miglioramento deve essere proseguito, soprattutto in previsione del nuovo periodo di programmazione e dei nuovi meccanismi di gestione imperniati su una piø grande sussidiariet(cid:224). Per quanto concerne il Lazio va precisato che questa regione si situa, realizzazione, nella media delle regioni italiane non comprese nell(cid:146)obiettivo 1. in termini di capacit(cid:224) di (1) (2) I dati si riferiscono agli impegni e pagamenti realizzati dai beneficiari finali, espressi in percentuale del costo totale dei programmi approvati sotto ogni obiettivo. Si tratta delle pubblicazioni seguenti:«Job Challenge (cid:129) la bella storia di dieci progetti innovativi» ISBN 92-828- 4241-X;«Storie di regioni (cid:129) 36 progetti attraverso l(cid:146)Europa» ISBN 92-827-6539-3;«Deutschlandreise (cid:129) Projekte der EU-Regionalforderung» ISBN 92-828-2680-5;«Tour de France des rØgions (cid:129) 27 projets soutenus par les Fonds structurels» ISBN 92-828-2678-3. (2000/C 280 E/011) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2158/99 di Cristiana Muscardini (UEN) alla Commissione (24 novembre 1999) Oggetto: Fondi per lo sviluppo regionale E(cid:146) esatto che la Direzione generale per la politica regionale ha recentemente respinto i progetti 1. presentati dal governo italiano relativi all(cid:146)obiettivo due? 2. Si pu(cid:242) spiegarne i motivi? Pu(cid:242) confermare se i nuovi criteri stabiliti dal vertice di Berlino per la fruizione dei fondi strutturali, 3. diversi da quelli validi per il periodo 1994-1999, sono all(cid:146)origine del rinvio? In caso affermativo, pu(cid:242) dichiarare quali sarebbero i Paesi che beneficiano di questi nuovi criteri e 4. quali quelli che ne subiscono un danno? Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (21 gennaio 2000) La proposta di elenco di zone ammissibili a titolo dell(cid:146)obiettivo 2, trasmessa il 1o ottobre 1999 dalle 1. autorit(cid:224) italiane, Ł stata effettivamente considerata irricevibile dalla Commissione. Detta proposta non Ł conforme alle disposizioni dell(cid:146)articolo 4, paragrafo 4 del regolamento n. 1260/ 2. 1999 del Consiglio, recante disposizioni generali sui Fondi strutturali (1), che prevede che le zone conformi ai criteri detti «comunitari», indicati ai paragrafi 5 e 6 dello stesso articolo, coprano almeno il 50 % della popolazione delle zone cui si applica l(cid:146)obiettivo n. 2 in ciascuno Stato membro. Ora, le zone conformi a tali criteri presentate dalle autorit(cid:224) italiane hanno soltanto 2,2 milioni di abitanti, pari al 29,6 % della popolazione totale ammissibile


title: WRITTEN QUESTION P-2265/99 by Ari Vatanen (PPE-DE) to the Commission. Article 141 of Finland's accession treaty.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 203 E/160 Official Journal of the European Communities EN 18. 7. 2000 redeployment. The first results of the study are expected by the beginning of 2000. The Commission will communicate these immediately to the Member States and determine what follow-up action will be necessary. As for the question of possible unequal starting positions of competing companies due to the fact that some are state owned, whereas others are privately owned, the Commission will actively monitor the behaviour of competitors in the electricity industry, as it does in other industries. The Commission(cid:146)s role is to ensure that state owned companies (cid:129) or any company for that matter (cid:129) do not have undue advantages, for instance because of state aid that is not available for other companies. The Commission examines mergers and acquisitions and other dealing on the competitive market in this light. (2000/C 203 E/206) WRITTEN QUESTION P-2265/99 by Ari Vatanen (PPE-DE) to the Commission (24 November 1999) Subject: Article 141 of Finland(cid:146)s accession treaty In Article 141 of Finland(cid:146)s accession treaty it is stated that, where serious difficulties remain resulting from Finland(cid:146)s accession, the Commission may authorise Finland to grant direct national aid. During the five-year transition period, Finland has been able to pay transitional aid. At the end of 1999 the transitional period will come to an end and the payment of this aid will cease. It has been calculated that if compensatory aid is not paid, the incomes of farmers raising livestock and growing greenhouse produce and open-air vegetables in southern Finland will fall immediately by between 30 % and 90 %. In the conclusions of the Luxembourg summit in 1997 it was stated that agricultural production should be possible throughout the territory of the EU, even in unfavourable conditions. If the payment of the aid under Article 141 is discontinued, the aid gap between southern Finland and the rest of the country will grow to intolerable levels. This would also undermine the credibility of the EU, particularly in the eyes of farmers. What measures does the Commission propose to take to ensure that this aid pursuant to Finland(cid:146)s accession treaty can continue to be paid? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (8 December 1999) The Commission is examining a report which has been presented by Finland on the difficulties facing agriculture in Southern Finland, together with a notification in accordance with Article 143 of the Act of Accession and Article 88 (ex-Article 93) of the EC Treaty of a national aid programme under Article 141 of the Act of Accession. Once this examination is complete, the Commission will take the appropriate measures. (2000/C 203 E/207) WRITTEN QUESTION P-2266/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (24 November 1999) Subject: Expulsion of the Greek section from the (cid:145)MØdecins sans FrontiŁres(cid:146) NGO The Greek section of the (cid:145)MØdecins sans FrontiŁres(cid:146) NGO was recently expelled on the grounds that it helped both sides involved in the Kosovo crisis without permission. This has prompted serious concern about the implementation of the principle that urgent humanitarian aid should be distributed to a population in distress without ethnic or religious discrimination (cid:129) a principle that the European Union itself subscribes to. Given that the activities and programmes of (cid:145)MØdecins sans FrontiŁres(cid:146) are funded largely by the European Union


title: Comunicação da Comissão ao Parlamento Europeu nos termos do n° 2, segundo parágrafo, do artigo 251° do Tratado CE respeitante à Posição Comum do Conselho sobre a proposta alterada de Regulamento do Parlamento Europeu e do Conselho relativo a um sistema comunitário revisto de atribuição de rótulo ecológico


title: Regulamento (CE) n.° 2480/1999 da Comissão, de 24 de Novembro de 1999, que fixa os direitos de importação no sector do arroz

eurovoc_concepts:
customs duties
import
rice

formats: pdf print

text: L 302/20 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 25. 11. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 2480/1999 DA COMISSÃO de 24 de Novembro de 1999 que fixa os direitos de importação no sector do arroz A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3072/95 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, que estabelece a organização comum de mercado do arroz (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2072/98 (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1503/96 da Comissão, de 29 de Julho de 1996, que estabelece as normas de execução do Regulamento (CE) n. o 3072/95 do Conselho no que respeita aos direitos de importação no sector do arroz (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2831/ /98 (4), e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 4. o, (1) (2) Considerando que o artigo 11. o do Regulamento (CE) n. o 3072/95 prevê que, na importação dos produtos refe- ridos no artigo 1. o do mencionado regulamento, serão cobradas as taxas dos direitos da pauta aduaneira comum; que, todavia, no que respeita aos produtos refe- ridos no n. o 2 do mesmo artigo, o direito de importação é igual ao preço de intervenção válido para esses produtos no momento da importação, majorado de uma determinada percentagem consoante se trate de arroz descascado ou branqueado, diminuído do preço de importação, desde que esse direito não seja superior à taxa dos direitos da pauta aduaneira comum; Considerando que, por força do n. o 3 do artigo 12. o do Regulamento (CE) n. o 3072/95, os preços de importação CIF são calculados com base nos preços representativos do produto em questão no mercado mundial ou no mercado de importação comunitário do produto; (4) (5) (6) 3072/95 no que respeita aos direitos de importação no sector do arroz; Considerando que os direitos de importação são aplicá- veis até que entre em vigor o resultado de uma nova fixação; que esses direitos permanecem igualmente em vigor se não estiver disponível qualquer cotação para a origem de referência prevista no artigo 5. o do Regula- mento (CE) n. o 1503/96 no decurso das duas semanas anteriores à fixação periódica seguinte; Considerando que, para permitir o funcionamento normal do regime dos direitos de importação, é conveni- ente utilizar para o cálculo destes últimos as taxas do mercado verificadas durante um período de referência; Considerando que a aplicação do Regulamento (CE) n. o 1503/96 conduz à fixação dos direitos de importação em conformidade com os anexos do presente regula- mento, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os direitos de importação no sector do arroz referidos nos n. os 1 e 2 do artigo 11. o do Regulamento (CE) n. o 3072/95 são fixados no anexo I do presente regulamento com base nos elementos constantes do anexo II. Artigo 2. o (3) Considerando que o Regulamento (CE) n. o 1503/96 esta- beleceu as normas de execução do Regulamento (CE) n. o O presente regulamento entra em vigor em 25 de Novembro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 24 de Novembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (3) JO L 189 de 30. 7. 1996, p. 71. (4) JO L 351 de 29. 12. 1998, p. 25. 25. 11. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 302/21 ANEXO I Direitos de importação aplicáveis ao arroz e às trincas (em EUR/t) Código NC 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Países terceiros (excepto ACP e Bangladesh) (3) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 270,06 270,06 270,06 209,72 270,06 270,06 270,06 209,72 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) ACP (1) (2) (3) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 90,18 90,18 90,18 69,06 90,18 90,18 90,18 69,06 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 Direitos de importação (5) Bangladesh (4) Basmati Índia e Paquistão (6) 0,00 0,00 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 130,69 130,69 130,69 100,52 130,69 130,69 130,69 100,52 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) Egipto (8) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 202,55 202,55 202,55 157,29 202,55 202,55 202,55 157,29 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 (1) No que se refere às importações de arroz, originário dos Estados ACP, o direito de importação é aplicável no âmbito do regime definido pelos Regulamentos (CE) n. o 1706/98 do Conselho (JO L 215 de 1. 8. 1998, p. 12) e (CE) n. o 2603/97 da Comissão (JO L 351 de 23. 12. 1997, p. 22), alterado. (2) Em conformidade com o Regulamento (CEE) n. o 1706/98, os direitos de importação não são aplicados aos produtos originários dos Estados de África, das Caraíbas e do Pacífico (ACP) e importados directamente para o departamento ultramarino da Reunião. (3) O direito de importação de arroz para o departamento ultramarino da Reunião é definido no n. o 3, do artigo 11. o, do Regulamento (CE) n. o 3072/95. (4) No que se refere às importações de arroz, à excepção das trincas de arroz (código NC 1006 40 00), originário do Bangladesh, o direito de importação é aplicável no âmbito do regime definido pelos Regulamentos n. o 3491/90 do Conselho (JO L 337 de 4. 12. 1990, p. 1) e (CEE) n. o 862/91 da Comissão (JO L 88 de 9. 4. 1991, p. 7), alterado. (5) A importação de produtos originários dos países e territórios ultramarinos (PTU) está isenta de direitos de importação, em conformidade com o n. o 1 do artigo 101. o da Decisão 91/482/CEE do Conselho (JO L 263 de 19. 9. 1991, p. 1), alterada. (6) Em relação ao arroz descascado da variedade Basmati de origem indiana e paquistanesa, redução de 250 EUR/t [artigo 4. oA do Regulamento (CE) n. o 1503/96, alterado]. (7) Direito aduaneiro fixado na Pauta Aduaneira Comum. (8) No que se refere às importações de arroz, originário e proveniente do Egipto, o direito de importação é aplicável no âmbito do regime definido pelos Regulamentos (CE) n. o 2184/96 do Conselho (JO L 292 de 15. 11. 1996, p. 1) e (CE) n. o 196/97 da Comissão (JO L 31 de 1. 2. 1997, p. 53). L 302/22 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 25. 11. 1999 ANEXO II Cálculo dos direitos de importação no sector do arroz 1. Direito de importação (EUR/t) (1) 209,72 455,00 270,06 455,00 (1) Paddy Trincas Descascado Branqueado Descascado Branqueado Tipo Indica Tipo Japónica 2. Elementos de cálcio: a) Preço CIF ARAG (EUR/T) b) Preço FOB (EUR/T) c) Fretes marítimos (EUR/T) d) Origem (1) Direito aduaneiro fixado na Pauta Aduaneira Comum. — — — — 327,31 270,06 290,84 296,25 — — — — 261,76 267,17 29,08 29,08 USDA USDA Operadores Operadores — — — —