title: SKRIFTLIG FRÅGA P-2163/99 från Graham Watson (ELDR) till rådet. Rådets (utvecklingssamarbete) möte den 11 november 1999.

eurovoc_concepts:
ACP countries
cooperation policy
cultivation system
developing countries
genetically modified organism

text: 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/107 Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 december 1999) I (cid:148)Information om ekonomiskt st(cid:246)d fr(cid:229)n Europeiska kommissionen till v(cid:228)nortsverksamhet(cid:148) st(cid:229)r det mycket riktigt att det inte kan beviljas bidrag till utbyte med f(cid:228)rre (cid:228)n tio personer fr(cid:229)n den inbjudna kommunen. Detta villkor g(cid:228)ller oavsett om en eller flera kommuner bjuds in. F(cid:246)r 1999 fastst(cid:228)lldes bidraget till resekostnader till 0,04 euro per person per kilometer (resa tur och retur). Kravet p(cid:229) ett l(cid:228)gsta antal deltagare fr(cid:229)n den inbjudna kommunen eller kommunerna motiveras med att man (cid:228)r angel(cid:228)gen om att m(cid:246)tet mellan v(cid:228)norterna skall ge en s(cid:229) stor andel av lokalbefolkningen som m(cid:246)jligt tillf(cid:228)lle att tr(cid:228)ffas. Av samma sk(cid:228)l kr(cid:228)ver man att lokalt valda ombud eller kommunala tj(cid:228)nstem(cid:228)n inte f(cid:229)r (cid:246)verv(cid:228)ga i utbytet. Kommissionen (cid:228)r medveten om att det (cid:228)r sv(cid:229)rare att uppfylla dessa villkor om v(cid:228)rdkommunen bjuder in flera kommuner. Kommissionen kan dock inte ta p(cid:229) sig ansvaret att g(cid:246)ra avkall p(cid:229) den v(cid:228)sentliga m(cid:229)ls(cid:228)ttningen, n(cid:228)mligen att engagera s(cid:229) m(cid:229)nga medborgare som m(cid:246)jligt i m(cid:246)tena mellan v(cid:228)norter. I annat fall skulle man inte kunna uppn(cid:229) m(cid:229)let med bidrag till v(cid:228)nortsverksamhet, vilket enligt parlamentsledam(cid:246)terna sj(cid:228)lva (cid:228)r (cid:148)att f(cid:246)ra fram budskapet om de europeiska idØerna och att l(cid:228)ra k(cid:228)nna varandras s(cid:228)rdrag och sedvanor(cid:148). (2000/C 219 E/136) SKRIFTLIG FR¯GA P-2162/99 fr(cid:229)n David Bowe (PSE) till kommissionen (19 november 1999) ˜mne: Fr(cid:228)mjande av biotekniska gr(cid:246)dor Kan kommissionen ange om det finns n(cid:229)gra EU-projekt f(cid:246)r att fr(cid:228)mja biotekniska gr(cid:246)dor i AVS-l(cid:228)nderna och/eller i utvecklingsl(cid:228)nderna? Svar fr(cid:229)n Poul Nielson p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 december 1999) Inom ramen f(cid:246)r kommissionens utvecklingssamarbete genomf(cid:246)rs inga projekt i syfte att fr(cid:228)mja genetiskt modifierade gr(cid:246)dor i staterna i Afrika, V(cid:228)stindien och Stilla havet eller i andra utvecklingsl(cid:228)nder. (2000/C 219 E/137) SKRIFTLIG FR¯GA P-2163/99 fr(cid:229)n Graham Watson (ELDR) till r(cid:229)det (19 november 1999) ˜mne: R(cid:229)dets (utvecklingssamarbete) m(cid:246)te den 11 november 1999 Inf(cid:246)r det nya (cid:229)rtusendet ber(cid:228)knas en sj(cid:228)ttedel av jordens befolkning vara analfabeter. Vid 1990 (cid:229)rs v(cid:228)rldskonferens om utbildning f(cid:246)r alla lovade EU-l(cid:228)ndernas regeringar att arbeta f(cid:246)r att inf(cid:246)ra allm(cid:228)n utbildning till (cid:229)r 2000. Kommer r(cid:229)det med tanke p(cid:229) detta att (cid:246)ka nuvarande anslag avsedda f(cid:246)r utbildning i st(cid:246)dprogrammen? Kommer den 11 november? r(cid:229)det att diskutera utbildningsanslag avsedda f(cid:246)r utvecklingsl(cid:228)nderna vid sitt m(cid:246)te C 219 E/108 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 Svar (31 januari 2000) R(cid:229)det delar helt den (cid:228)rade parlamentsledamotens uppfattningen om betydelsen av insatser f(cid:246)r att minska analfabetismen. ¯tg(cid:228)rder som gynnar utbildningen utg(cid:246)r i sj(cid:228)lva verket ett viktigt inslag i kampen mot fattigdomen, som (cid:228)r ett av huvudm(cid:229)len f(cid:246)r gemenskapens politik n(cid:228)r det g(cid:228)ller utvecklingssamarbete. Gemenskapens bist(cid:229)ndsprogram beslutas av kommissionen, som h(cid:228)rvid tar h(cid:228)nsyn bl. a. till mottagarl(cid:228)n- dernas prioriteringar. Vid r(cid:229)dets m(cid:246)te (utvecklingssamarbete) den 11 november 1999 diskuterades inte st(cid:246)det till undervisning i utvecklingsl(cid:228)nderna. En s(cid:229)dan diskussion, som eventuellt kan komma vid ett senare m(cid:246)te, (cid:228)ger normalt rum p(cid:229) grundval av ett meddelande fr(cid:229)n kommissionen. (2000/C 219 E/138) SKRIFTLIG FR¯GA E-2166/99 fr(cid:229)n Brigitte Langenhagen (PPE-DE) till kommissionen (29 november 1999) ˜mne: Kontrollapparat i v(cid:228)gtrafik D(cid:229)varande kommissionsledamot Kinnock ber(cid:228)ttade inf(cid:246)r parlamentet den 30 mars 1998 att arbets- marknadens parter var med om att fatta beslutet att enbart till(cid:229)ta kontrollapparater i enlighet med bilaga 1B. Hur deltog och deltar arbetsmarknadens parter konkret i beslutsfattandet? Har diskussioner f(cid:246)rts eller f(cid:246)rs diskussioner med arbetsmarknadens parter och har vederb(cid:246)rlig h(cid:228)nsyn tagits till deras yttranden? Var l(cid:246)sning 1B under diskussionerna? I vilken m(cid:229)n deltog arbetsmarknadens parter positivt inst(cid:228)llda till medlemsstaternas kontrollmyndigheter i beslutsfattandet? Anser kontrollmyndigheterna att kontrollappara- ten i enlighet med bilaga 1B (cid:228)r (cid:228)ndam(cid:229)lsenlig f(cid:246)r att (cid:246)ka kvaliteten p(cid:229) kontrollerna? I vilken m(cid:229)n har Ekonomiska och sociala kommittØn yttrat sig om kontrollapparaterna i bilaga 1B? Dessutom ber(cid:228)ttade d(cid:229)varande kommissionsledamot Kinnock den 30 mars 1998 att det (cid:228)r s(cid:228)kerst(cid:228)llt att kontrollapparaten i bilaga 1B tekniskt sett fungerar felfritt, n(cid:229)got som upprepade test under arbets- f(cid:246)rh(cid:229)llanden visat. Hade 1B-f(cid:228)rdskrivaren slutgiltigt fastst(cid:228)llts d(cid:229) yttrandet gjordes? Gjordes test p(cid:229) de enskilda komponenter som d(cid:229) fastst(cid:228)lldes (smartkort, minne, display, skrivare)? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 december 1999) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2135/98 av den 24 september 1998 om (cid:228)ndring av f(cid:246)rordning (EEG) nr 3821/ 85 om f(cid:228)rdskrivare vid v(cid:228)gtransporter och direktiv 88/599/EEG om enhetligt f(cid:246)rfarande vid kontroll av f(cid:246)rordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 (1) har antagits i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med det samarbetsf(cid:246)rfarande som avses i artikel 252 (tidigare artikel 189c) i EG-f(cid:246)rdraget (2) och efter det att Ekonomiska och sociala kommittØns yttrande inh(cid:228)mtats (3). Diskussioner har vid ett flertal tillf(cid:228)llen f(cid:246)rts med arbetsmarknadens parter under det f(cid:246)rberedande arbetet inom den kommittØ f(cid:246)r anpassning till den tekniska utvecklingen som ansvarar f(cid:246)r definitionen av digitala f(cid:228)rdskrivare (punkt 10 artikel 1 i f(cid:246)rordning nr 2135/98). Parterna har tillg(cid:229)ng till arbetsdokument och deltar i kommittØns m(cid:246)ten som observat(cid:246)rer. F(cid:246)rutom arbetet inom kommittØn f(cid:246)r anpassning till den tekniska utvecklingen, h(cid:229)lls m(cid:246)ten med arbets- marknadens parter inom arbetsgruppen f(cid:246)r ny teknik som sorterar under kommittØn f(cid:246)r dialoger med v(cid:228)gtransportsektorn


title: Νομοθετικό ψήφισμα του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με την πρόταση απόφασης του Συμβουλίου για τη χορήγηση κοινοτικής εγγύησης στην Ευρωπαϊκή Τράπεζα Επενδύσεων για ζημίες από δάνεια υπέρ της αποκατάστασης των ζημιών στις σεισμόπληκτες περιοχές της Τουρκίας (COM(1999)498 - C5-0247/1999 - 1999/0212(CNS))

eurovoc_concepts:
EIB loan
Türkiye
credit guarantee
earthquake

formats: pdf print

text: 7. 7. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 189/271 Παρασκευη΄, 19 Νοεµβρίου 1999 Νοµοθετικο΄ ψη΄φισµα του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε την προ΄ταση απο΄φασης του Συµβου- λι΄ου µε την οποι΄α παρε΄χεται εγγυ΄ηση της Κοινο΄τητας στην Ευρωπαι¨κη΄ Τρα΄πεζα Επενδυ΄σεων σε περι΄- πτωση ζηµιω΄ν απο΄ δα΄νεια που χορηγου΄νται για σχε΄δια εκτο΄ς της Κοινο΄τητας (Κεντρικη΄ και Ανατολικη΄ Ευρω΄πη, ∆υτικα΄ Βαλκα΄νια, χω΄ρες της Μεσογει΄ου, Λατινικη΄ Αµερικη΄ και Ασι΄α, Νο΄τια Αφρικη΄) (COM(1999)142 (cid:10) C5-0039/1999 (cid:10) 1999/0080(CNS)) (∆ιαδικασι΄α διαβου΄λευσης) Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο (cid:17) ε΄χοντας υπο΄ψη την προ΄ταση της Επιτροπη΄ς προς το Συµβου΄λιο (COM(1999)142) (1), (cid:11) ε΄χοντας κληθει΄ απο΄ το Συµβου΄λιο να γνωµοδοτη΄σει, συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 235 της Συνθη΄κης ΕΚ (C5-0039/1999), (cid:11) ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 67 του Κανονισµου΄ του, (cid:17) ε΄χοντας υπο΄ψη την ε΄κθεση της Επιτροπη΄ς Πρου¨ πολογισµω΄ν και τη γνωµοδο΄τηση της Επιτροπη΄ς Βιοµηχανι΄ας, Εξωτερικου΄ Εµπορι΄ου, Έρευνας και Ενε΄ργειας (A5-0051/1999), 1. εγκρι΄νει την προ΄ταση της Επιτροπη΄ς ο΄πως τροποποιη΄θηκε· καλει΄ την Επιτροπη΄ να τροποποιη΄σει αναλο΄γως την προ΄ταση΄ της, συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 250, παρα΄γραφος 2. 2, της Συνθη΄κης ΕΚ· καλει΄ το Συµβου΄λιο, σε περι΄πτωση που προτι΄θεται να αποµακρυνθει΄ απο΄ το κει΄µενο που ενε΄κρινε το Κοινο- 3. βου΄λιο, να το ενηµερω΄σει σχετικα΄· ζητει΄ να κληθει΄ εκ νε΄ου να γνωµοδοτη΄σει σε περι΄πτωση που το Συµβου΄λιο προτι΄θεται να επιφε΄ρει σηµαντι- 4. κε΄ς τροποποιη΄σεις στην προ΄ταση της Επιτροπη΄ς· 5. (1) αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει τη θε΄ση του Κοινοβουλι΄ου στο Συµβου΄λιο και την Επιτροπη΄. ΕΕ C 145 της 26. 5. 1999, σελ. 10. 4. Εγγυ΄ηση στα δα΄νεια για προγρα΄µµατα που υλοποιου΄νται στην Τουρκι΄α * A5-0054/1999 Προ΄ταση απο΄φασης του Συµβουλι΄ου για τη χορη΄γηση κοινοτικη΄ς εγγυ΄ησης στην Ευρωπαι¨κη΄ Τρα΄πεζα Επενδυ΄σεων για ζηµι΄ες απο΄ δα΄νεια υπε΄ρ της αποκατα΄στασης των ζηµιω΄ν στις σεισµο΄πληκτες περιοχε΄ς της Τουρκι΄ας (COM(1999)498 (cid:10) C5-0247/1999 (cid:10) 1999/0212(CNS)) Η προ΄ταση αυτη΄ εγκρι΄νεται. Νοµοθετικο΄ ψη΄φισµα του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε την προ΄ταση απο΄φασης του Συµβου- λι΄ου για τη χορη΄γηση κοινοτικη΄ς εγγυ΄ησης στην Ευρωπαι¨κη΄ Τρα΄πεζα Επενδυ΄σεων για ζηµι΄ες απο΄ δα΄νεια υπε΄ρ της αποκατα΄στασης των ζηµιω΄ν στις σεισµο΄πληκτες περιοχε΄ς της Τουρκι΄ας (COM(1999)498 (cid:10) C5-0247/1999 (cid:10) 1999/0212(CNS)) (∆ιαδικασι΄α διαβου΄λευσης) Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, (cid:17) ε΄χοντας υπο΄ψη την προ΄ταση της Επιτροπη΄ς προς το Συµβου΄λιο (COM(1999)498), (cid:11) ε΄χοντας κληθει΄ απο΄ το Συµβου΄λιο να γνωµοδοτη΄σει συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 308 της Συνθη΄κης ΕΚ (C5-0247/ 1999), C 189/272 Παρασκευη΄, 19 Νοεµβρίου 1999 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 7. 7. 2000 (cid:11) ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 67 του Κανονισµου΄ του, (cid:17) ε΄χοντας υπο΄ψη την ε΄κθεση της Επιτροπη΄ς Πρου¨ πολογισµω΄ν (A5-0054/1999), 1. εγκρι΄νει την προ΄ταση της Επιτροπη΄ς· καλει΄ το Συµβου΄λιο, σε περι΄πτωση που προτι΄θεται να αποµακρυνθει΄ απο΄ το κει΄µενο που ενε΄κρινε το Κοινο- 2. βου΄λιο, να το ενηµερω΄σει σχετικα΄· ζητει΄ να κινηθει΄ η διαδικασι΄α συνεννο΄ησης σε περι΄πτωση που το Συµβου΄λιο προτι΄θεται να αποµακρυνθει΄ 3. απο΄ το κει΄µενο που ενε΄κρινε το Κοινοβου΄λιο· ζητει΄ να κληθει΄ εκ νε΄ου να γνωµοδοτη΄σει σε περι΄πτωση που το Συµβου΄λιο προτι΄θεται να επιφε΄ρει σηµαντι- 4. κε΄ς τροποποιη΄σεις στην προ΄ταση της Επιτροπη΄ς· 5. αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει τη θε΄ση του Κοινοβουλι΄ου στο Συµβου΄λιο και την Επιτροπη΄. 5. Εφαρµογη΄ του κοινοτικου΄ δικαι΄ου στις Καναρι΄ους Νη΄σους * A5-0053/1999 Προ΄ταση κανονισµου΄ του Συµβουλι΄ου για την τροποποι΄ηση του κανονισµου΄ (ΕΟΚ) 1911/91 που αφορα΄ την εφαρµογη΄ των διατα΄ξεων του κοινοτικου΄ δικαι΄ου στις Καναρι΄ους Νη΄σους (COM(1999)226 (cid:10) C5-0127/1999 (cid:10) 1999/0111(CNS)) Η προ΄ταση αυτη΄ τροποποιει΄ται ως ακολου΄θως: ΚΕΙΜΕΝΟ ΠΟΥ ΠΡΟΤΕΙΝΕΙ Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ (1) ΤΡΟΠΟΠΟΙΗΣΕΙΣ ΤΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ Έχοντας υπο΄ψη τη Συνθη΄κη ι΄δρυσης της Ευρωπαι¨κη΄ς Κοινο΄τητας, Έχοντας υπο΄ψη τη Συνθη΄κη ι΄δρυσης της Ευρωπαι¨κη΄ς Κοινο΄τητας και ιδιαι΄τερα το α΄ρθρο 299, παρα΄γραφος 2 της Συνθη΄κης ΕΚ, (Τροπολογι΄α 1) Πρω΄τη αιτιολογικη΄ αναφορα΄ (Τροπολογι΄α 2) Αιτιολογικη΄ σκε΄ψη 1α (νε΄α) υπενθυµι΄ζοντας τη γνωµοδο΄τηση του Ευρωπαι¨κου΄ Κοι- (1α) νοβουλι΄ου της 17ης Μαι΅ου 1991 (1) για κανονισµο΄ που αφορα΄ την εφαρµογη΄ των διατα΄ξεων του κοινοτικου΄ δικαι΄ου στις Καναρι΄ους Νη΄σους και τις γνωµοδοτη΄σεις του της 7ης Απριλι΄ου 1995 (2), και της 24ης Απριλι΄ου 1997 (3) καθω΄ς και το ψη΄φισµα΄ του της 15ης Ιανουαρι΄ου 1998 (4) σχε- τικα΄ µε το καθεστω΄ς των αποµακρυσµε΄νων περιφερειω΄ν, (1) (2) (3) (4) ΕΕ C 158 της 17. 6. 1991, σελ. 297. ΕΕ C 109 της 1. 5. 1995, σελ. 316. ΕΕ C 34 της 2. 2. 1998, σελ. 128. ΕΕ C 150 της 19. 5. 1997, σελ. 62. (Τροπολογι΄α 3) Αιτιολογικη΄ σκε΄ψη 1β (νε΄α) υπενθυµι΄ζοντας το ψη΄φισµα της 11ης Φεβρουαρι΄ου (1β) 1999 του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε τις σχε΄σεις µεταξυ΄ των Υπερπο΄ντιων Χωρω΄ν και Εδαφω΄ν (ΥΧΕ), των κρα- τω΄ν ΑΚΕ και των πλε΄ον αποµακρυσµε΄νων περιφερειω΄ν της Ευρωπαι¨κη΄ς Ένωσης (1)· (1) ΕΕ C 150 της 28. 5. 1999, σελ. 439 (1) EE C 274 της 28. 9. 1999, σελ. 8


title: PERGUNTA ESCRITA E-2087/99 apresentada por Dirk Sterckx (ELDR) à Comissão. Aplicação da directiva relativa a embalagens à horticultura ornamental.

eurovoc_concepts:
EU law
EU market
directive (EU)
interpretation of the law
packaging product
restriction on competition

formats: html pdf print

text: C 225 E/48 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 Em conformidade com o regulamento (CE) no 2659/94, a ajuda (cid:224) armazenagem privada dos queijos Grana Padano pode ser concedida a qualquer pessoa singular ou colectiva que esteja em condi(cid:231)ıes de demonstrar que Ø proprietÆria dos queijos colocados em armazenagem privada e que respeitam as disposi(cid:231)ıes do referido regulamento, em especial os compromissos previstos no seu artigo 3o, al(cid:237)nea d). Se o Senhor Deputado considera que as exigŒncias acima referidas nªo foram respeitadas, a Comissªo ficar- -lhe-ia grata se lhe pudesse transmitir elementos concretos suscept(cid:237)veis de corroborar, de forma juridica- mente suficiente, tal afirma(cid:231)ªo, isso para que possa dar in(cid:237)cio, se for caso disso, (cid:224)s ac(cid:231)ıes adequadas, dentro dos limites e da observ(cid:226)ncia das competŒncias que lhe sªo atribu(cid:237)das ao abrigo do princ(cid:237)pio de subsidiariedade. (2000/C 225 E/048) PERGUNTA ESCRITA E-2087/99 apresentada por Dirk Sterckx (ELDR) (cid:224) Comissªo (19 de Novembro de 1999) Objecto: Aplica(cid:231)ªo da directiva relativa a embalagens (cid:224) horticultura ornamental Nem a Directiva 94/62/CE (1) nem a nota interpretativa da Comissªo Europeia de 10 de Junho de 1999 permitem concluir se os vasos constituem ou nªo embalagens na acep(cid:231)ªo do no 1 do artigo 3o da directiva e se os mesmos se enquadram no seu (cid:226)mbito de aplica(cid:231)ªo. Em consequŒncia, cada Estado-membro tem de definir quais os vasos que tŒm uma clara fun(cid:231)ªo utilitÆria e quais os que funcionam principalmente como embalagem. Este facto dÆ origem a situa(cid:231)ıes muito divergentes nos Estados-membros. Contudo, o objectivo da Directiva 94/62/CE relativa a embalagens Ø, segundo o seu artigo 1o, garantir o funciona- mento do mercado interno e evitar as distor(cid:231)ıes de concorrŒncia. Nªo receia a Comissªo que interpreta(cid:231)ıes contradit(cid:243)rias do conceito de embalagem possam implicar graves distor(cid:231)ıes de concorrŒncia entre os horticultores dos diferentes Estados-membros? Pode a Comissªo esclarecer se os vasos que nªo se «destinam a conter a planta em permanŒncia» sªo ou nªo considerados embalagens? (cid:201) poss(cid:237)vel interpretar a directiva em questªo no sentido de que nenhum vaso se enquadre no seu campo de aplica(cid:231)ªo? Pode a Comissªo indicar em que Estados-membros os vasos sªo consideradados «embalagens» na acep(cid:231)ªo da Directiva 94/62/CE e em que Estados-membros nªo o sªo? (1) JO L 365 de 31. 12. 1994, p. 10. Resposta dada pela ComissÆria M. Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (17 de Janeiro de 2000) A defini(cid:231)ªo de embalagem tem-se revelado dif(cid:237)cil de interpretar em alguns casos concretos, como o dos vasos para plantas. A Comissªo tem plena consciŒncia de que as discrep(cid:226)ncias na interpreta(cid:231)ªo do conceito de embalagem poderªo provocar distor(cid:231)ıes do mercado, razªo pela qual estÆ a estudar a questªo com peritos dos Estados-membros. Conclui-se destes contactos que seria œtil complementar a actual defini(cid:231)ªo introduzindo na directiva um novo anexo de orienta(cid:231)ªo tØcnica, o qual se basearia nos resultados do interc(cid:226)mbio de opiniıes decorrente de um diÆlogo estruturado entre todos os envolvidos na cadeia de embalagem (cid:129) Estados-membros, indœstria, organiza(cid:231)ıes nªo-governamentais (ONG) da Ærea do ambiente e consumidores. A defini(cid:231)ªo de embalagem contida na Directiva 94/62/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 20 de Dezembro de 1994, relativa a embalagens e res(cid:237)duos de embalagens, s(cid:243) pode ser interpretada pelo Tribunal de Justi(cid:231)a. Nªo existe de momento qualquer lista exaustiva das diversas interpreta(cid:231)ıes que os Estados-membros adoptam sobre os vasos para plantas como «embalagens»


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2182/99 von Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) an die Kommission. CO2-Emissionen in Portugal.

eurovoc_concepts:
Portugal
climate change
greenhouse gas
reduction of gas emissions

text: 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/67 Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) diese Entscheidungen mit den Schutz vereinbar sind, den sie dem Gebiet durch Aufnahme in das Netz Natur 2000 gew(cid:228)hren wollte? Wird mit diesem Projekt nicht die gemeinschaftliche finanzielle Anstrengung von LIFE-Natura zur F(cid:246)rderung einer nachhaltigen Entwicklung dieses Gebietes zunichtegemacht? Werden die Verpflichtungen, die sich aus den UVP-Richtlinien ergeben (cid:129) auch im Lichte des oben erw(cid:228)hnten Urteils des Gerichtshofes (cid:129) eingehalten? Werden seitens der Strukturfonds Vorhaben kofinanziert, die in besagter Programmvereinbarung vorgesehen werden? Wenn ja, in welcher H(cid:246)he und in bezug auf welche spezifischen Ma(cid:223)nahmen? (1) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992, S. 7. (2) ABl. L 175 vom 5. 7. 1985, S. 40. (3) ABl. L 73 vom 14. 3. 1997, S. 5. (4) Urteil C-435/97 vom 16. 9. 1999. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (20. Januar 2000) Die Kommission wurde bereits auf den Fall, auf den sich die Frau Abgeordnete bezieht, aufmerksam gemacht. Er betrifft ein Projekt f(cid:252)r den Bau eines Feriendorfes, das in den Anwendungsbereich der Richtlinie 85/337/EWG des Rates vom 27. Juni 1985 (cid:252)ber die Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung bei bestimmten (cid:246)ffentlichen und privaten Projekten fallen und betr(cid:228)chtliche Auswirkungen auf bestimmte vorgeschlagene Gebiete von gemeinschaftlichem Interesse (gem(cid:228)(cid:223) Richtlinie 92/43/EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der nat(cid:252)rlichen Lebensr(cid:228)ume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen) sowie besondere Schutzgebiete (gem(cid:228)(cid:223) Richtlinie 79/409/EWG des Rates vom 2. April 1979 (cid:252)ber die Erhaltung der wildlebenden Vogelarten (1)) haben soll. Die Kommission wartet auf die von den italienischen Beh(cid:246)rden erbetenen schriftlichen und detaillierten Angaben. Diese Informationen sind notwendig, um den Fall bewerten zu k(cid:246)nnen. Die Kommission wird die erforderlichen Schritte ergreifen, damit die gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften eingehalten werden. Das Projekt wird nicht im Rahmen der Strukturfonds kofinanziert. (1) ABl. L 103 vom 25. 4. 1979. (2000/C 225 E/067) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2182/99 von Jorge Moreira Da Silva (PPE-DE) an die Kommission (19. November 1999) Betrifft: CO2-Emissionen in Portugal Auf der Konferenz (cid:252)ber Klimaver(cid:228)nderungen von Kyoto hat Portugal 1997 angesichts seines wirtschaft- lichen R(cid:252)ckstands das Recht ausgehandelt, seine CO2-Emissionen bis zum Jahr 2012 gegen(cid:252)ber 1990 um 40 % zu erh(cid:246)hen. W(cid:228)hrend sich die meisten L(cid:228)nder der Europ(cid:228)ischen Union somit bereit erkl(cid:228)rten, ihren Aussto(cid:223) von Treibhausgasen zu verringern, erhielt Portugal als einziges Land der EU das Recht, den Aussto(cid:223) dieser Gase zu erh(cid:246)hen. In der vergangenen Woche wurde jedoch eine umfassende Studie (cid:252)ber die wichtigsten Emissionsquellen von Treibhausgasen ver(cid:246)ffentlicht, die von der Gruppe f(cid:252)r Umweltsystemanalysen der Universidade Nova Lissabon durchgef(cid:252)hrt wurde. Diese Studie gelangte zu dem Ergebnis, da(cid:223) Portugal seine CO2-Emissionen gegen(cid:252)ber 1990 bereits um 34 % erh(cid:246)ht hat und bis zum Jahr 2002 um 62 % gegen(cid:252)ber 1990 erh(cid:246)hen wird. Dies ist weit mehr als die zul(cid:228)ssige bereits sehr gro(cid:223)z(cid:252)gige Erh(cid:246)hung um 40 % (bis 2012). Kann die Kommission angesichts der ernsten Lage umgehend die folgenden Fragen beantworten: 1. Wie lauten die neuesten Werte, die der Kommission (cid:252)ber den Aussto(cid:223) von Treibhausgasen in Portugal vorliegen? 2. Welche konkreten Ma(cid:223)nahmen hat die portugiesische Regierung getroffen, um den Aussto(cid:223) von Treibhausgasen zu kontrollieren und zu verringern? C 225 E/68 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 8. 2000 3. Gibt es au(cid:223)er Portugal weitere L(cid:228)nder, die eine so hohe Diskrepanz zwischen den in Kyoto fest- gelegten Grenzwerten f(cid:252)r CO2-Emissionen und den Werten aufweisen, die derzeit f(cid:252)r das Jahr 2002 prognostiziert werden k(cid:246)nnen? 4. Was gedenkt die Kommission zu tun, um eine generelle Nichteinhaltung der auf der Konferenz von Kyoto festgelegten Emissionsgrenzwerte durch die Mitgliedsl(cid:228)nder der EU zu verhindern? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (20. Dezember 1999) Am 16. Juni 1998 traf der Rat eine Vereinbarung (cid:252)ber die Beitr(cid:228)ge der Mitgliedstaaten zur Erzielung der 8 %igen Reduzierungsverpflichtung der Gemeinschaft gem(cid:228)(cid:223) Artikel 4 des Protokolls von Kyoto. Aufgrund dieser Vereinbarung, der sogenannten (cid:132)Lastenteilung(cid:147), m(cid:252)ssen die meisten Mitgliedstaaten w(cid:228)hrend des Verpflichtungszeitraums 2008-2012 ihre Emissionen unter die Werte von 1990 zur(cid:252)ckf(cid:252)hren. F(cid:252)nf L(cid:228)ndern, darunter Portugal, wurden Emissionswerte (cid:252)ber den Werten des Basisjahres 1990 zugestanden. F(cid:252)r den Anstieg dieser Emissionen gelten jedoch Einschr(cid:228)nkungen, im Falle Portugals wurde der Zuwachs (f(cid:252)r die sechs Gase des Protokolls von Kyoto) auf 27 % begrenzt. Diese Vereinbarung (cid:252)ber die Lastenteilung wurde in Anbetracht des unterschiedlichen sozialen und wirtschaftlichen Enwicklungsstandes in den Mitgliedstaaten getroffen. Die vom Herrn Abgeordneten genannte Studie liegt der Kommission nicht vor und kann daher nicht kommentiert werden. Die (cid:220)berwachung der Emissionswerte in den Mitgliedstaaten ist in der Entscheidung 93/389/EWG des Juni 1993 (cid:252)ber ein System zur Beobachtung der Emissionen von CO2 und anderen Rates vom 24. Treibhausgasen in der Gemeinschaft (1), vor kurzem ge(cid:228)ndert durch die Entscheidung 1999/296/EWG (2), geregelt. Aufgrund dieser Entscheidung m(cid:252)ssen die Mitgliedstaaten j(cid:228)hrliche Bestandsaufnahmen sowie Informationen (cid:252)ber ihre nationalen Programme zur Bek(cid:228)mpfung von Klima(cid:228)nderungen vorlegen. Auf der Grundlage dieser Angaben berichtet die Kommission dem Rat und dem Parlament j(cid:228)hrlich (cid:252)ber die erzielten Fortschritte. Die neueste Treibhausgas-Bestandsaufnahme, die Portugal der Kommission (cid:252)bermittelte, stammt aus dem Jahr 1997 und betrifft die Jahre 1990 bis 1994. Die Zahlen dieser Bestandsaufnahme weisen f(cid:252)r 1994 gegen(cid:252)ber 1990 eine Zunahme der Kohlendioxidemissionen (CO2-Emissionen) um 7,9 % und bei Addition der drei Hauptgase ausgedr(cid:252)ckt als CO2-˜quivalent (einschlie(cid:223)lich Methan und Stickoxid unter Ber(cid:252)ck- sichtigung ihres Potentials, zur globalen Erw(cid:228)rmung beizutragen) einen Anstieg um 6 % aus. Leider hat Portugal keine Daten f(cid:252)r rezentere Jahre vorgelegt. Das gleiche Problem ist auch bei einigen anderen Mitgliedstaaten zu verzeichnen. Ferner geht aus Daten f(cid:252)r die Gemeinschaft insgesamt sowie f(cid:252)r die meisten Mitgliedstaaten ein Anstieg der CO2-Emissionen seit 1994 hervor. Derzeit befinden sich die CO2- Emissionen in der Gemeinschaft nach einem R(cid:252)ckgang zwischen 1990 und 1994 ungef(cid:228)hr auf dem Niveau von 1990. Strategien und Ma(cid:223)nahmen der portugiesischen Regierung zur Bek(cid:228)mpfung von Klima(cid:228)nderungen sind im zweiten Bericht Portugals aufgef(cid:252)hrt, der 1997 der Konferenz der Vertragspartien des Rahmen(cid:252)berein- (auf der FCCC-Web Site der Vereinten Nationen erh(cid:228)ltlich) kommens (cid:252)ber Klima(cid:228)nderungen (FCCC) vorgelegt wurde. Die Kommission geht davon aus, da(cid:223) in den kommenden Monaten aktualisierte Informationen der Mitgliedstaaten (cid:252)ber die im Rahmen der genannten Entscheidung (cid:252)ber ein System zur Emissionsbeobach- tung eingerichteten nationalen Programme sowie Daten aus den nationalen Bestandsaufnahmen f(cid:252)r die Jahre 1997 und 1998 bei ihr eingehen. Die Kommission wird im kommenden Herbst dem Europ(cid:228)ischen Parlament und dem Rat (cid:252)ber die Ergebnisse ihrer Bewertung der Frage berichten, ob die Gemeinschaft und ihre Mitgliedstaaten auf dem Weg sind, ihre aus dem Rahmen(cid:252)bereinkommen der Vereinten Nationen (cid:252)ber Klima(cid:228)nderungen resultierenden Verpflichtungen unter Ber(cid:252)cksichtigung der Anforderungen des Protokolls von Kyoto zu erf(cid:252)llen. Ferner beabsichtigt die Kommission, in (cid:220)bereinstimmung mit den Schlu(cid:223)folgerungen des Rates vom 12. Oktober 1999, ihre Anstrengungen zur Entwicklung und Umsetzung gemeinsamer und abgestimmter Strategien und Ma(cid:223)nahmen, die die Erf(cid:252)llung der Verpflichtungen aus dem Protokoll von Kyoto erleichtern und zu ihrer wirksamen Umsetzung beitragen, zu intensivieren und beschleunigt voranzutreiben. (1) ABl. L 167 vom 9. 7. 1993. (2) ABl. L 117 vom 5. 5. 1999


title: Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om Den Europæiske Unions handlingsplan for bekæmpelse af narkotikamisbrug (2000-2004) (KOM(1999) 239 - C5-0093/1999 - 1999/2095(COS))

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction

text: C 189/256 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 7. 2000 Fredag, den 19. november 1999 VEDTAGNE TEKSTER 1. Den Europæiske Unions handlingsplan for bekæmpelse af narkotikamisbrug A5-0063/1999 Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om Den Europæiske Unions handlingsplan for bekæmpelse af narkotikamisbrug (2000-2004) (KOM(1999) 239 0 C5-0093/1999 0 1999/2095(COS)) Europa-Parlamentet, (cid:1) der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. maj 1999 om Den Europæiske Unions handlings- plan for bekæmpelse af narkotikamisbrug (2000-2004) (KOM(1999) 239 (cid:1) C5-0093/1999 (cid:1) 1999/ 2095(COS)), i det følgende kaldet handlingsplanen, (cid:1) der henviser til EF-traktatens artikel 152, (cid:1) der henviser til EU-traktatens afsnit VI, (cid:1) der særlig henviser til sidstnævnte traktats artikel 34, hvorefter initiativretten inden for politisamar- bejde og retligt samarbejde, bl. a. omkring den her relevante bekæmpelse af narkotikamisbrug, deles mellem Kommissionen og medlemsstaterne, hvilket øger Kommissionens handlemuligheder og ansvar på dette område og dermed Europa-Parlamentets kontrolbeføjelse, (cid:1) der henviser til EU-traktatens artikel 39, hvormed Parlamentets rolle i lovgivningsprocessen styrkes i kraft af regler om vedtagelse af rammeafgørelser, afgørelser og konventioner bl. a. vedrørende organi- seret kriminalitet og ulovlig narkotikahandel, (cid:1) der henviser til de gældende Schengen-bestemmelsers indarbejdelse i traktaterne, (cid:1) der henviser til rapporten af 2. juni 1998 til Det Europæiske Råd om aktiviteter vedrørende narkotika og narkotikarelaterede spørgsmål under det britiske formandskab, herunder nøgleelementerne i EU’s narkotikastrategi efter 1999 (7930/2/98 (cid:1) C4-0409/1998), (cid:1) der henviser til Rådets og Kommissionens handlingsplan for, hvorledes Amsterdam-traktatens bestem- melser om indførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed bedst kan gennemføres (0692/1998 (cid:1) C4-0692/1998 (cid:1) 1998/0923(CNS)), som Det Europæiske Råd godkendte på mødet i Wien i december 1998, (cid:1) der henviser til de relevante konklusioner fra Det Europæiske Råds møder i Dublin i december 1996, i Cardiff i juni 1998, i Wien i december 1998 og i Tampere i oktober 1999, (cid:1) der henviser til De Forenede Nationers konventioner fra 1961, 1971 og 1988 vedrørende bekæmpelse af narkotikamisbrug samt den politiske erklæring og resolutionerne fra FN-Generalforsamlingens sær- lige samling (UNGASS) den 8. og 10. juni 1998, (cid:1) der henviser til Rådets direktiv 1992/0109/EØF af 14. december 1992 (1) om fremstilling og markeds- føring af visse stoffer, der benyttes ved ulovlig fremstilling af narkotika og psykotrope stoffer, ændret ved Kommissionens direktiv 1993/0046/EØF (2) og suppleret med Kommissionens forordning 1485/ 1996 (3) samt Rådets forordning (EØF) 3677/1990 (4) om foranstaltninger til modvirkning af ulovlig anvendelse af visse stoffer til fremstilling af narkotika og psykotrope stoffer, ændret ved forordning (EØF) 0900/1992 (5), (1) (2) (3) (4) (5) EFT L 370 af 19. 12. 1992, s. 76. EFT L 159 af 1. 7. 1993, s. 134. EFT L 188 af 27. 7. 1996, s. 28. EFT L 357 af 2. 12. 1990, s. 1. EFT L 96 af 10. 4. 1992, s. 1. 7. 7. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 189/257 Fredag, den 19. november 1999 (cid:1) der henviser til Den Europæiske Unions handlingsplan vedrørende bekæmpelse af narkotikamisbrug (1995-1999) (KOM(1994) 234), (cid:1) der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 102/1997/EF om et EF-handlingsprogram indsatsen inden for folkesundhed (1996- vedrørende forebyggelse af narkotikamisbrug som led i 2000) (1), (cid:1) der henviser til Rådets fælles aktioner af 17. december 1996 (2) vedrørende indbyrdes tilnærmelse af Den Europæiske Unions medlemsstaters lovgivning og praksis med henblik på bekæmpelse af narko- juni 1997 (3) tikamisbrug samt forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig narkotikahandel og af 16. vedrørende udveksling af oplysninger, risikovurdering og kontrol med nye former for syntetisk narko- tika, samt Rådets fælles aktion af 3. december 1998 (4) vedrørende hvidvaskning af penge, identifika- tion, opsporing, indefrysning, beslaglæggelse og konfiskation af redskaber og udbytte fra strafbart for- hold, (cid:1) der henviser til de øvrige instrumenter inden for rets-, told- og politisamarbejdet som anført i medde- lelsen (s. 49-51), og særlig Oisin-, Falcone- og Grotius-programmerne (5), (cid:1) der henviser til forslag om ændring af Rådets direktiv 1991/0308/EØF om forebyggende foranstalt- ninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge (KOM(1999) 352 af 8. juli 1999), (cid:1) der henviser til forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) 0302/1993 om opret- (KOM(1999) telse af et europæisk overvågningscenter for narkotika og narkotikamisbrug (EONN) 430), (cid:1) der henviser til sine beslutninger af 15. juni 1995 (6) om meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet med henblik på vedtagelse af en handlingsplan for Den Europæiske Union vedrø- rende bekæmpelse af narkotikamisbrug (1995-1999) og af 12. maj 1998 (7) om meddelelse fra Kom- missionen til Rådet og Europa-Parlamentet om kontrol med nye syntetiske stoffer (designer drugs) og til sin henstilling af 6. oktober 1998 (8) til Rådet om europæisk samarbejde som led i FN-Generalfor- samlingens særlige samling om narkotika (UNGASS) samt til sin beslutning af 13. april 1999 (9) om aktiviteter vedrørende narkotika og narkotikarelaterede spørgsmål under det britiske formandskab, herunder nøgleelementerne i EU’s narkotikastrategi efter 1999, (cid:1) der henviser til EONN’s årsrapporter om narkotikasituationen i Den Europæiske Union, (cid:1) der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retsvæsen og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser og Energi (A5-0063/1999), A. der henviser til, at der i den foreliggende handlingsplan er fastsat fem målsætninger: 1. fastholdelse af narkotikabekæmpelse som en »absolut prioritet« for EU’s interne og eksterne aktioner, 2. en integreret og afbalanceret fremgangsmåde med begrænsning af udbud og efterspørgsel, 3. sammenlignelige data, 4. internationalt samarbejde og støtte til FN, samt 5. mobilisering af de »relevante« ressourcer, »uden at der anmodes om nye ressourcer«, B. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) der imidlertid henviser til, at denne klassificering som »absolut prioritet«, der efter sigende skal fasthol- des, hverken fremgår af Unionens retsakter eller af dens budgetmæssige forpligtelser, og henviser til, at det er tvivlsomt at de »relevante« ressourcer kan blive fundet uden at der afsættes nye midler, samt til, at den foreliggende handlingsplan følgelig giver et for optimistisk billede af Unionens og dens med- lemsstaters engagement og egentlige kapacitet i forbindelse med bekæmpelse af narkotikamisbrug, EFT L 19 af 22. 1. 1997, s. 25. EFT L 342 af 31. 12. 1996, s. 6. EFT L 167 af 25. 6. 1997, s. 1. EFT L 333 af 9. 12. 1998. EFT L 7 af 10. 1. 1997, EFT L af 31. 3. 1998 og EFT L 287 af 8. 11. 1996. EFT C 166 af 3. 7. 1995, s. 116. EFT C 167 af 1. 6. 1998, s. 29. EFT C 328 af 26. 10. 1998, s. 43. EFT C 219 af 30. 7. 1999, s. 109. C 189/258 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 7. 2000 Fredag, den 19. november 1999 C. der henviser til, at det ikke er instrumenter, programmer eller strukturer, der mangler mest, men deri- mod en stærk og utvetydig udtrykt politisk vilje, bl. a. i den eksterne politik, en koordinering og streng opfølgning af den vedtagne indsats og et betydeligt budgetmæssigt engagement, og endvidere bl. a. henviser til, at de disponible midler på fællesskabsbudgettet til bekæmpelse af narkotikamisbrug viser sig at være latterligt små i forhold til udfordringerne: ca. 31 mio. ECU til det sociale område og knap 24 mio. ECU til de samlede samarbejdsforanstaltninger på 1998-budgettet ifølge de oplysninger, som gives i den foreliggende handlingsplan, D. mener, at det kommende portugisiske formandskab bør indkalde til en ekstraordinær rådssamling »på tværs af søjlerne«, som skal beskæftige sig med bekæmpelse af narkotikamisbrug, og have deltagelse af ansøgerlandene, samt at dette Råd bør holde møde hvert år med henblik på at vedtage et ambitiøst politisk narkotikabekæmpelsesprojekt med en præcis tidsplan; der endvidere mener, at dette Råd bør holde møde hvert år for at evaluere og justere handlingsplanen, E. F. der finder (cid:1) uden at det berører opfordringen fra Det Europæiske Råd i Tampere til Rådet om at vedtage den europæiske narkotikabekæmpelsesstrategi 2000-2004 inden mødet i Det Europæiske Råd i Helsinki (cid:1) at sidstnævnte bør træffe en principbeslutning om indkaldelse til ovennævnte råds- samling »på tværs af søjlerne«, og at en interinstitutionel konference primært bør have til formål at forberede denne, der mener, at nødvendigheden af at indkalde et Råd »på tværs af søjlerne« navnlig kan udledes af punkt 59 i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Tampere, der er af særlig relevans for narkotika- bekæmpelsen, og hvori det fastslås, at »retlige og indre anliggender skal integreres i fastlæggelsen og gennemførelsen af andre EU-politikker og -aktiviteter«, og at »alle de beføjelser og instrumenter, som EU råder over, navnlig vedrørende forbindelserne udadtil, må udnyttes på en integreret og konsekvent måde til at opbygge et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed«, G. der henviser til, at der må ske en yderligere styrkelse af den rolle, Rådets horisontale narkotikagruppe (HDG) har i forbindelse med koordinering af foranstaltningerne til bekæmpelse af narkotikamisbrug, og påpeger, at den kunne ændres til en »arbejdsgruppe på højt plan«, og at der med henblik på inte- rinstitutionel, uformel koordinering vedrørende de spørgsmål om narkotikamisbrug, den nuværende handlingsplan omfatter, burde skabes direkte, regelmæssige kontakter mellem HDG og Europa-Parla- mentets kompetente organer, H. der henviser til, at politikkerne for nedbringelse af behovet for social bistand til og reintegration af misbrugere og for reduktion af udbuddet ikke er alternative eller modstridende politikker, men uad- skillelige dele af en og samme tværgående politik, hvis endelige mål altid må være sikring af personer- nes sociale velfærd, I. J. der henviser til, at en sådan politik kun kan være langsigtet og kun kan give resultater hen ad vejen, forudsat at der sker fuld udnyttelse af de uddannelses- og sundhedsmæssige samt sociale ressourcer, og at der stilles de nødvendige midler og kapital til rådighed, der henviser til, at det er et væsentligt element i narkotikapolitikken inden for EU, at samarbejdet mellem EU-institutionerne, medlemsstaterne, regionerne og byerne forbedres, K. der henviser til, at selve meningen med bekæmpelse af narkotikamisbrug består i, at misbrugeren skal hjælpes til at gøre sig fri af sin afhængighed, og at dette mål indebærer en kompromisløs koordineret kamp fra alle beslutningstageres side mod den ulovlige narkotikahandel, som for øjeblikket ifølge FN- tal udgør 8% af verdenshandelen, L. der henviser til, at der på internationalt plan i 80% af tilfældene er en forbindelse mellem den organi- serede kriminalitet og ulovlig narkotikahandel, og henviser til, at det er almindeligt kendt, at der er forbindelser mellem denne handel, våbensmugling, ulovlig handel med nukleare stoffer, terrorisme, mafiaen, korruption, en række væbnede grupper og officielle kredse, M. der henviser til, at misbrug af narkotika fører til fysiske, psykiske og sociale problemer, sygdom, fami- lie- og beskæftigelsesmæssige problemer, kriminalitet, trafikulykker m. m. , der henviser til, at narkotika er en trussel for unge i en stadig tidligere alder, og at man må sætte alt ind på først og fremmest at beskytte unge under 18 år og nedbringe antallet af dødsfald på grund af narkotika, samt at bekæm- pelse af narkotikamisbrug, herunder afhængighed af flere forskellige stoffer, må sidestilles med bekæm- pelse af alkoholmisbrug, som også har særdeles ødelæggende virkninger for familien og samfundet, 7. 7. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 189/259 Fredag, den 19. november 1999 N. der henviser til, at der bør træffes foranstaltninger over for den bemærkelsesværdige stigning i unges forbrug af alkohol i kombination med narkotika (navnlig syntetiske stoffer), som er blevet konstateret i visse EU-lande, og at dette medfører en stigning i ungdomskriminaliteten, antallet af trafikulykker, skolefrafaldet, de familiemæssige problemer etc. , O. der henviser til, at det ikke er narkotikamisbrugeren som sådan, der skal bekæmpes, idet denne tvær- timod bør hjælpes af samfundet, men narkotikahandlerne og de kriminelle organisationer, som er ansvarlige for produktion, transport og salg af narkotika, ved at tilpasse lovgivningen således, at en hurtig og effektiv domfældelse af narkoforbrydere bliver en realitet, P. der henviser til, at der ikke kan føres nogen narkotikabekæmpelsespolitik i Den Europæiske Union uden samarbejde med tredjelande, og at de internationale aftaler om narkotikabekæmpelse og narko- tikabekæmpelsesklausulen i de aftaler, der er indgået mellem Unionen og tredjelande, følgelig er en absolut prioritet, samt at politikken for udviklingshjælp i øvrigt må revideres for at bringe den på linje med de principper, som er anført i den politiske erklæring fra FN-Generalforsamlingens særlige samling i juni 1998, og at selve det at føre en »konstruktiv dialog« ikke under dække af at være real- politik må være noget alibi for en eftergivende politik, Q. der henviser til, at EF-traktatens artikel 152 i sin nye udformning (folkesundhed) fremover vil gøre det muligt ligeledes at gennemføre forskellige nationale programmer for nedbringelse af de sundhedsmæs- sige risici, eftersom det i denne artikel er fastsat, at »Fællesskabet supplerer medlemsstaternes indsats for at begrænse narkotikarelaterede helbredsskader, herunder oplysning og forebyggelse«, og henviser til, at ansvaret for konkrete behandlings- og rehabiliteringsforanstaltninger i sidste ende må ligge hos medlemsstaterne, der også finansierer behandlingsprogrammet, R. der imidlertid henviser til, at det for at budskabet ikke skal blive uklart og virke mod hensigten, er nødvendigt, at sådanne programmer understøttes af en aktion, hvis erklærede formål skal være at fri- gøre narkotikamisbrugerne af deres afhængighed og forbedre deres livskvalitet, S. T. der henviser til, at narkotika udgør en trussel mod borgernes, herunder misbrugernes egen, sundhed, og at man for at begrænse antallet af dødsfald bør fremme og udbygge programmer for støtte, oplys- ning, resocialisering og mindskelse af skadevirkninger, uden at dette skal hindre medlemsstaterne i at anvende ad hoc-foranstaltninger og -forsøg, der henviser til, at en stort antal narkotikamisbrugere i Europa sidder i fængsel for narkotikarelaterede forbrydelser (smugling, salg, tyveri etc. ), og at de ovennævnte programmer derfor også bør gennem- føres i fængslerne, U. der henviser til, at EU må fremme den medicinske forskning, der tager sigte på en forbedring af chan- cerne for afvænning, således at man kan bidrage til en mindskelse af efterspørgslen efter narkotika, V. der imidlertid henviser til, at bekæmpelse af fattigdom og arbejdsløshed også må kædes sammen med narkotikarelaterede problemer og kriminalitet i byområder, samtidig med en hensyntagen og overhol- delse af subsidiaritetsprincippet i de spørgsmål, som vedrører ungdoms- og storbykriminalitet, og fin- der, at et sådant projekt vil kunne indgå som led i den aktion mod kriminalitet i byområderne, som Parlamentet bør opføre på 2000-budgettet (budgetpost B5-820N), W. der henviser til, at projekter under EF-handlingsprogrammet vedrørende forebyggelse af narkotikamis- brug (1996-2000) og projekter, som finansieres under det kommende handlingsprogram, må målrettes og nøje evalueres og udformes i harmoni med de nationale programmer og i henhold til handlings- planens mål, X. der lige som Kommissionen er særlig foruroliget over de »nedskæringer i de finansielle midler, som medlemsstaterne afsætter til aktiviteter inden for den sociale sektor« (s. 58), Y. der finder, at beslaglæggelse af indtægter fra kriminalitet i forbindelse med narkotika må suppleres med de nødvendige beslutninger om at anvende dette udbytte til programmer for forebyggelse af narkotikamisbrug og reintegration af narkotikamisbrugere og til støtteprogrammer for disses familier, C 189/260 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 7. 2000 Fredag, den 19. november 1999 Z. AA. AB. AC. AD. AE. AF. AG. AH. AI. AJ. der henviser til, at der er grund til at udnytte enhver mulighed i henhold til EU-traktatens artikel 30, som fastsætter bestemmelser for politisamarbejdet, navnlig gennem Europol, og EU-traktatens artikel 31, som tilsigter fælles handling vedrørende retligt samarbejde i kriminalsager, herunder fast- sættelse af mindsteregler inden for området ulovlig narkotikahandel, og at der i den handlingsplan for oprettelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der blev godkendt af Det Euro- pæiske Råd i Wien, nævnes fastsættelse af sådanne regler, der henviser til, at der ligeledes må ske en stramning af direktivet om hvidvaskning af penge, hvis aktuelle resultater vedrørende beslaglæggelse af midler, som Kommissionen selv indrømmer, er beskedne, ligesom det må påses, at det gennemføres til punkt og prikke; der henviser til, at bekæm- pelsen af denne hvidvaskning kun vil føre til effektive resultater, hvis den sker på verdensplan, hvil- ket dog ikke udelukker en resolut indgriben fra EU’s side, der henviser til, at de nye syntetiske stoffer udgør en fare og et nyt problem, fordi deres ofte lovlige prækursorer anvendes til ulovlige formål, samt fordi de nemt kan fremstilles og hænger sammen med en ofte atypisk forbrugerprofil; der påpeger, at hvis effektiviteten af det varslings- og kontrol- system, der er indført i Unionen, viser sig at være tilfredsstillende, må man evaluere resultaterne af de aktioner, dette udmønter sig i medlemsstaterne, der henviser til, at der må skabes konkrete virkemidler til at kæmpe imod, at Internettet anvendes i forbindelse med ulovlig handel med eller fremstilling af narkotika; der påpeger, at forbrydelser såsom handel med narkotika bør forfølges på grundlag af gældende lovgivning, også selv om han- delen foregår via Internettet, der henviser til, at de Internetudbydere, som fjerner information, der bidrager til kriminalitet, bør belønnes med en kvalitetsmærke for at styrke deres konkurrenceevne, og henviser til, at den infor- mation, der modvirker narkotikahandel og -misbrug er af fælles interesse og bør øges, og henviser til, at medlemsstaterne bør i deres sundhedsinformation henvise til de sundhedsfarer, som narkoti- kamisbrug giver anledning til, henleder opmærksomheden på de nye teknologiers og navnlig Internettets indvirkning på narkotika- misbrug gennem spredningen af informationer om de kemiske prækursorer og fremstillingen af narkotika, hvilket undertiden er et direkte incitament til anvendelse af narkotika; der henviser til, at den tiltagende doping inden for sporten er et problem, der har at gøre med ikke blot sundhedsmæssige, men også lovgivningsmæssige, juridiske og politimæssige spørgsmål, og at det må medtages i Den Europæiske Unions strategi og handlingsplan for bekæmpelse af narkotika- misbrug, og henviser til, at den foreliggende handlingsplan kun nævner spørgsmålet om den lovgiv- ningsmæssige harmonisering og retlige og politimæssige samordning på dette område, som en række af medlemsstaternes sportsministre har anmodet om, og endvidere henviser til, at det ikke er nok, at medlemsstaterne og Kommissionen som anført i dennes konklusioner er villige til »at bistå ved oprettelsen af et internationalt agentur, der skal beskæftige sig med problemet samarbejde med sportsorganisationer«, der henviser til, at sammenhængen mellem narkotikamisbrug og trafikulykker bør give anledning til et politisk initiativ på EU-plan, der henviser til, at der bør samarbejdes optimalt med De Forenede Nationer og UNDCP (FN’s pro- gram for international narkotikakontrol), og at de principper, der er fastsat i UNGASS’ politiske erklæring fra 1998 (cid:1) delt ansvar, indarbejdelse af narkotikakontrollen i den almene udviklings- politik, afbalanceret nedsættelse af udbud og efterspørgsel, overholdelse af menneskerettighederne, støtte til multilaterale bestræbelser (cid:1) bør støttes, og at de resolutioner, der blev vedtaget ved denne lejlighed, bør gennemføres, der henviser til, at man ikke desto mindre, som Europa-Parlamentet har anmodet om, må udvirke, at de midler, Den Europæiske Union afsætter til UNDCP, ikke forvaltes af tredjelandes regeringer, som ikke giver nogen garanti for god forvaltning af midlerne og overholdelse af menneskerettighederne, der henviser til, at bekæmpelsen af fattigdommen i de sydlige udviklingslande er en af de vigtigste forudsætninger ved bekæmpelsen af narkotika, og henviser til, at der bør gøres alt for at fjerne de sociale og økonomiske årsager, der bidrager til den fortsatte narkotikafremstilling og til at de særlige præferencer, som Den Europæiske Union tildeler landene i Andespagten og Mellemamerika inden for rammerne af GSP-ordningen bør udvides yderligere og mindst til det niveau, som EU tildeler de andre udviklingslande, og henviser til, at den generelle toldpræferenceordning (GSP) ikke alene er tilstrækkelig til at motivere landbrugere til at foretage en omlægning til andre afgrøder, og henviser 7. 7. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 189/261 Fredag, den 19. november 1999 AK. AL. AM. AN. AO. AP. AQ. AR. til, at de lokalsamfund, som har besluttet at opgive produktion af narkotika og råvarerne hertil, bør tildeles særlig støtte til indførelse af alternative afgrøder; der henviser til, at der bør afsættes de nødvendige ressourcer til iværksættelsen af den koordinations- og samarbejdsmekanisme vedrørende narkotika, som vedtoges på det første topmøde mellem stats- og regeringscheferne i EU, Latinamerika og Caribien den 28. juni 1999 i Rio de Janeiro; der henviser til, at det, hvad den eksterne politik angår, på unionsplan er væsentligt at fastlægge og gennemføre en viljefast sammenhængende indsats for bekæmpelse af produktion af og ulovlig han- del med narkotika, navnlig gennem aftaler vedrørende hvidvaskning af penge og en stramning af narkotikabekæmpelsesklausulen ved hjælp af suspenderings- og sanktionsmekanismer, der henviser til, at Den Europæiske Union bør have nær kontakt med Dublin-Gruppen (medlems- staterne og Kommissionen, De Forenede Stater, Canada, Japan, Australien og Norge) og dens under- grupper, der henviser til, at man som led i førtiltrædelsesstrategien absolut må prioritere de opnåede resulta- ter vedrørende området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, i dette tilfælde de vedtagne bestem- melser om bekæmpelse af narkotikamisbrug, og at der må foretages en fornyet evaluering af Phare- og Tacis-programmernes narkotikabekæmpelsesafsnit og en generel intensivering af samarbejdet med ansøgerlandene i Central- og Østeuropa samt alle de berørte lande, navnlig landene på Balkan, Rusland og de nye uafhængige stater, Tyrkiet og Maghreb-landene, hvad angår bekæmpelse af nar- kotikahandel og -transit, samt at Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotika- misbrug (EONN) hurtigst muligt, som Kommissionen har foreslået, bør få øget sine arbejdsopgaver til også at gennemføre projekter, der finansieres under Phare-programmet og vedrører information om narkotika, der henviser til, at der, hvad programmer for udviklingslande angår, er modstrid mellem at ind- rømme, at der mangler ressourcer, og uden beviser at hævde, at Fællesskabets bestræbelser er blevet kronet med stor succes, der henviser til, at det er en absolut nødvendig forudsætning for at kunne gennemføre en effektiv politik, at der sker en radikal forbedring af kontrollen med instrumenter og programmer under handlingsplanen, og henviser til, at medlemsstaterne, såfremt en evaluering på unionsplan skal være mulig, må fremlægge en udtømmende status over deres politikker med samme gennemskue- lighed som den, de er forpligtet til på det økonomiske område, der finder det alarmerende, at den vedvarende mangel på sammenlignelighed i oplysninger vedrø- rende narkotikafænomenet i forskellige medlemsstater, som endnu engang fremhævedes i kapitel 7 i EONN’s årsrapport for 1998 vedrørende analyse af de offentlige udgifter, der henviser til, at EONN’s rolle i forbindelse med indsamling af data og statistikker samt analyse af politikker, lovgivning og retspraksis ikke alene i Den Europæiske Union, men også i ansøgerlandene, er af væsentlig betydning, og henviser til, at medmindre Overvågningscentret råder over sammen- lignelige data, baseret på fælles definitioner og begreber, samt over et budget, der står i forhold til de opgaver, det skal varetage, kan det ikke udføre sin opgave på optimal vis; AS. der henviser til, at Det Europæiske Råd på sit særlige møde om oprettelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i Den Europæiske Union, der fandt sted den 15. -16. oktober i Tampere, (cid:1) understregede betydningen af en global tilgang til bekæmpelsen af narkotikamisbrug, og opfor- drede Rådet til at vedtage den europæiske narkotikabekæmpelsesstrategi 2000-2004 inden Det Europæiske Råds møde i Helsinki (punkt 50 i konklusionerne) (cid:1) foreslog, at man prioriterede samarbejdet omkring forebyggelse af narkotikarelateret kriminalitet (punkt 42 i konklusionerne) (cid:1) opfordrede til, at der som et første skridt snarest oprettedes fælles efterforskningshold for at bekæmpe (bl. a. ) narkotikahandel (cid:1) dvs. med henblik på en hurtig gennemførelse af bestemmel- serne i EU-traktatens artikel 30, stk. 2 (cid:1) på initiativ af og med deltagelse af repræsentanter for Europol (punkt 43 og 45 i konklusionerne) C 189/262 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 7. 2000 Fredag, den 19. november 1999 (cid:1) besluttede at oprette Eurojust (cid:1) der skal være for domstolssamarbejdet, hvad Europol er for politisamarbejdet (punkt 46 i konklusionerne) (cid:1) udpegede narkotikahandlen som et af de områder, hvorom harmoniseringen af medlemsstater- nes straffelove skal koncentreres (cid:1) og opfordrede derved til iværksættelse af den fælles aktion, der er omhandlet i EU-traktatens artikel 31, litra e) (punkt 48 i konklusionerne) (cid:1) opfordrede i forbindelse med hvidvaskning af penge til udarbejdelse af fælles standarder for at forhindre anvendelse af selskaber registreret uden for EU’s jurisdiktion samt til indgåelse af afta- ler med offshore-centre i tredjelande (punkt 57 i konklusionerne) (cid:1) understregede nødvendigheden af klare prioriteter, politiske mål og foranstaltninger for EU’s indsats udadtil på området retlige og indre anliggender (punkt 61 i konklusionerne); Status og generelle målsætninger går ind for målsætningerne i den nye handlingsplan; værdsætter Kommissionens ærlighed, hvad 1. erkendelsen af manglerne angår; finder ikke desto mindre, at den giver et for optimistisk billede af Uni- onens og dens medlemsstaters indsats og resultater i forbindelse med narkotikabekæmpelse; glæder sig over den langsigtede strategi på tværs af sektorerne i Kommissionens handlingsplan, hvor 2. der tages hensyn til nødvendigheden af viderebehandling og evaluering; understreger dog, at strategien skal være fleksibel for at tage højde for nye udviklinger i navnlig de unges narkotikamisbrug, og at den derfor også må omfatte initiativer på lokalt og regionalt plan; Politisk vilje og beslutningsprocessen 3. konstaterer, at de samlede budgetmidler, Den Europæiske Union har iværksat, i dag forekommer latterligt små og overvågningen af indsatsen mangelfuld; mener, at Den Europæiske Union bør tildeles yderligere midler for at styrke foranstaltningerne til bekæmpelse af narkotikamisbrug og hjælp til narkoti- kamisbrugere samt bekæmpelse af kriminalitet; finder, at hver medlemsstat bør afsætte ressourcer til behandlingsprogrammer, der gør det muligt for alle narkomaner at få hjælp til at komme ud af narkotika- misbruget i overensstemmelse med nationale krav; anmoder Kommissionen om at fremsætte passende for- slag til finansiering af de planlagte aktioner; 4. appellerer til medlemsstaterne og Unionen om at vise større politisk vilje, og såfremt det viser sig ikke at være muligt at gennemføre de mere effektive foranstaltninger til bekæmpelse af narkotikamisbrug og narkotikahandel, der er nødvendige, med de eksisterende bevillinger, at afsætte større bevillinger, hvad angår såvel den interne indsats, navnlig på det uddannelsesmæssige, sociale, sundhedsmæssige og lægevi- denskabelige område som indsatsen på internationalt niveau; kritiserer under henvisning til EU-traktatens artikel 6, stk. 4, som forpligter Unionen til at tilvejebringe »de nødvendige midler for at nå sine mål og gennemføre sin politik«, den vedvarende mangel på sammenlignelige data fra medlemsstaterne om narko- tika og narkotikamisbrug og opfordrer disse til snarest at afhjælpe denne mangel; 5. finder de kommunale og regionale forsøgsforanstaltninger med henblik på at begrænse de skadelige (sundhedsmæssige) følger, at nedskære efterspørgslen efter narkotika og at øge den kriminalpræventive indsats, samt forskning i de skadelige sundhedsmæssige følger af de forskellige former for narkotika, af betydning for bestræbelserne på at finde frem til nye veje til bekæmpelse af narkotikaproblemerne; 6. glæder sig over Kommissionens mål om at reducere narkotikamisbruget blandt unge og målet om en mindre dødelighed blandt narkomaner, men savner en præcisering af de nødvendige foranstaltninger, tids- planer og opfølgningsstrategier for disse mål; opfordrer derfor Kommissionen til at supplere sin målbeskri- velse i denne sammenhæng; opfordrer Kommissionen til at inddrage ikke-statslige organisationer i gennemførelsen af handlings- 7. planen for at opretholde en integreret og afbalanceret strategi for narkotikabekæmpelsen, hvor en efter- spørgsels- og udbudsreduktion betragtes som gensidigt forstærkende faktorer; 8. mener, at de medlemsstater, som ifølge FN’s statistik er transitlande for narkotikahandel, snarest bør vedtage modforanstaltninger; 7. 7. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 189/263 Fredag, den 19. november 1999 9. opfordrer det kommende portugisiske formandskab til at indkalde til en ekstraordinær samling i Rådet »på tværs af søjlerne«, hvor bekæmpelsen af narkotikamisbrug behandles, og hvortil ansøgerlandene indbydes; opfordrer Det Europæiske Råd til på sit møde i Helsinki at træffe en principbeslutning om en sådan indkaldelse; anmoder om, at en interinstitutionel konference primært får til formål at forberede dette Råd »på tværs af søjlerne«; 10. kræver, at dette Råd, som bør afholde en samling hvert år, udsender klare signaler om at nægte at betragte narkofænomenet som noget skæbnebestemt ved at vedtage et ambitiøst politisk projekt for narko- tikabekæmpelse med en præcis tidsplan; 11. opfordrer Rådet »på tværs af søjlerne« til hvert år, bl. a. på grundlag af en rapport fra EONN, at undersøge fremskridtene i dette organs arbejde for at etablere et samlet informationssystem vedrørende narkotika og udvikle de nødvendige metodemæssige værktøjer til iværksættelse heraf; Specifikke målsætninger og indsatsen på internationalt niveau 12. understreger, at der må gøres alt for at beskytte unge under 18 år ved hjælp af forebyggende arbejde og øget vægt på behandlingen af mindreåriges forældre, der er misbrugere, at en forhøjelse af såvel EU’s som medlemsstaternes budgetter bør overvejes, og at indsatsen mod de nye syntetiske narkotika må videreføres; kræver, at den tidlige forebyggende indsats i skolerne intensiveres som led i en aktion koordineret imellem medlemsstaterne; kræver, at Comenius-programmet i højere grad skal bidrage hertil; 13. mener, at indsatsen for resocialisering af stofmisbrugere i sammenhæng med andre aktioner udgør en grundpille i bekæmpelsen af narkotikamisbrug, fordi den bidrager til at begrænse efterspørgslen; støtter i den forbindelse det vigtige sociale arbejde, som behandlingsfællesskaber udfører med henblik på resocia- lisering; og mener, at deres arbejdsbetingelser bør forbedres; opfordrer Kommissionen til ved gennemførelsen af handlingsplanen at betone den øgede indsats i 14. medlemslandene mod narkotikamisbrug i fængsler, hvor behandling, indsatsen for reintegrering i samfun- det og arbejdslivet, adgang til narkotikafrie afdelinger samt muligheden for at ændre fængselsstraffe til behandling bør ses som vigtige elementer, opfordrer Kommissionen til at vurdere de forskellige terapeutiske strategier og at iværksætte mange 15. forskellige terapeutiske programmer på grundlag af personlige kriterier og med henblik på afvænning; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre programmer til beskyttelse af folkesundheden og den 16. enkeltes sundhed såvel som vedtage terapeutiske foranstaltninger til fordel for fængslede narkomaner; 17. støtter de forskningsprioriteringer, der er opstillet vedrørende narkotika i det 5. rammeprogram, og ser gerne, at også de sociale aspekter af produktion, nedbringelse af helbredsmæssige risici på grund af indtagelse af narkotika og evaluering af den multilaterale strategi med henblik på at begrænse handlen og produktionen medtages; 18. opfordrer indtrængende Den Europæiske Union til konsekvent at føre en sammenhængende politik til bekæmpelse af narkotikaproduktion og -handel ved at udnytte hele sin politiske indflydelse og ved effektivt at hjælpe de berørte lande; insisterer i den forbindelse på, at det er absolut påkrævet at opnå større koordinering mellem områderne retlige og indre anliggender samt ekstern politik, især udviklings- og handelspolitik; anmoder EU og medlemsstaterne om at fremme og udvikle politikker for skadesreduktion, uden at 19. dette skal hindre de enkelte medlemsstater i at gennemføre foranstaltninger og forsøg på dette område; går ind for at forstærke og nøje evaluere indsatsen med hensyn til hvidvaskning af penge; under- 20. streger den rolle, som Europol og i stadig voksende omfang det europæiske retlige netværk skal spille i den sammenhæng; kræver, at Den Europæiske Union skal arbejde på at få denne indsats prioriteret på interna- tionalt plan og opnå indgåelse af bilaterale og multilaterale aftaler om hvidvaskning af penge; gentager sit krav om, at de penge, der beslaglægges hos lovovertræderne, skal kunne anvendes til programmer til bekæmpelse af narkotikamisbrug; C 189/264 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 7. 2000 Fredag, den 19. november 1999 21. mener, at Den Finansielle Aktionsgruppe Vedrørende Hvidvaskning af Penge (FATF) spiller en vigtig rolle i bekæmpelsen af hvidvaskning af penge, og at dens mandat bør udvides med en yderligere femårig periode; opfordrer Unionen og medlemsstaterne til at samarbejde konstruktivt med De Forenede Nationer og 22. deres internationale narkotikakontrolprogram (UNIDCP) og især at gennemføre principperne i den politiske erklæring og resolutionerne fra FN-Generalforsamlingens særlige samling (UNGASS) i juni 1998, hvor bekæmpelse af narkotikamisbrug behandledes; ønsker, at det i den forbindelse gøres helt klart, hvilket ansvar hhv. Den Europæiske Union og medlemsstaterne har for at gennemføre de nævnte resolutioner; 23. gentager sit krav om, at de midler, Den Europæiske Union afsætter til UNIDCP, ikke skal forvaltes af regeringer i tredjelande, som ikke garanterer nogen sund forvaltning af midlerne og respekt for menneske- rettighederne; 24. kræver, at det overvåges strengt, at klausulen om narkotikabekæmpelse i internationale aftaler over- holdes; kræver i den forbindelse, at denne klausul erhverver status som væsentlig klausul, lige som det er tilfældet med menneskerettighedsklausulen; forventer, at kontrollen med den eksterne handel med kemikalier, der er baseret på Rådets forord- 25. ning nr. 3677/90 og Kommissionens forordning nr. 3769/92 og på en række prækursorkontrolaftaler, der er indgået med otte lande i Organisationen af Amerikanske Stater (OAS), vil blive udvidet til andre lande; kræver, at der i handlingsplanen indføjes et initiativ på tværs af søjlerne vedrørende doping inden 26. for sporten, hvor der ligeledes sigtes mod at harmonisere lovgivningen, idrætsbevægelsens medvirken og det retlige samarbejde og politisamarbejdet samt mod at inddrage præventive indsatser og foranstaltninger på folkesundhedsområdet, som også skal gælde for amatørsporten; anmoder om, at EF-traktatens artikel 71, stk. 1, litra c, tages i anvendelse med henblik på at harmo- 27. nisere de bestemmelser i medlemsstaternes færdselslove, der vedrører trafikulykker forårsaget under ind- flydelse af narkotika; Førtiltrædelsesstrategien 28. beklager, at der er opstået nye narkotikamarkeder og syndikater for narkotikahandel i landene i Central- og Østeuropa, som er hjulpet på vej af de økonomiske og politiske problemer i nogle af disse lande, og fastholder, at Phares Multilande-program for bekæmpelse af narkotikamisbrug er meget vigtigt; 29. understreger, at bekæmpelsen af narkotikamisbrug skal prioriteres højt inden for førtiltrædelsesstra- tegien; understreger, at evalueringen af resultaterne af de projekter, der blev finansieret af Phare- og Tacis- programmernes narkotikaafsnit (hhv. 11 og 4 mio. ECU i 1998), hidtil har været klart utilstrækkelig; kræ- ver, at disse programafsnit gøres til genstand for en tilbundsgående revision; godkender Kommissionens forslag om i vid udstrækning at lade ansøgerlandene (samt Tyrkiet) deltage i EONN (Det Europæiske Over- vågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug); Evalueringen 30. kræver, at Kommissionen indleder en systematisk overvågning af samtlige aktioner vedrørende bekæmpelse af narkotikamisbrug, herunder den internationale indsats, idet den særlig udnytter EONN’s ekspertise, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fremlægge en udtømmende årlig status over deres politikker, på grundlag af hvilken Kommissionen forelægger en årsberetning med en samlet status over indsatsen til bekæmpelse af narkotikamisbrug; 31. anmoder Kommissionen om at finansiere programmer til evaluering af de metoder, der er gennem- ført inden for forebyggelse, behandling og reintegrering i samfundet såvel som med hensyn til de sociale og sundhedsmæssige følger, og opfordrer den på grundlag af konklusionerne heraf til at hjælpe medlems- staterne med at fastlægge deres nationale politik; EONN’s rolle og midler 32. anmoder EONN til at yde et fuldgyldigt bidrag til den systematisk overvågning af ovennævnte akti- oner til bekæmpelse af narkotikamisbrug, udbygge sin bistand til medlemsstaterne i forbindelse med eva- lueringen af deres foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen, iværksætte de epidemiologiske harmoni- i forbindelse med nye syntetiske stoffer og serede indikatorer, styrke sit system for vurdering af risici 7. 7. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 189/265 udvide dette til også at omfatte risici i forbindelse med dopingprodukter; kræver følgelig, at EONN råder over de harmoniserede statistiske data og de budgetmidler, som gør det muligt for det at udføre sin opgave; Fredag, den 19. november 1999 * * * 33. opfordrer Det Europæiske Råd til at betragte denne beslutning som henstillinger til dets møde i Helsinki; forbeholder sig ret til inden den samling i Rådet på tværs af søjlerne, som Parlamentet kræver afholdt, at reagere på de generelle retningslinjer, Det Europæiske Råd skal fastlægge for bekæmpelsen af narkotikamisbrug; pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet og Kommissionen 34. samt medlemsstaternes og ansøgerlandenes parlamenter og regeringer. 2. Bekæmpelse af falske rejsedokumenter * A5-0050/1999 Initiativ taget af Forbundsrepublikken Tyskland til vedtagelse af Rådets afgørelse om forbedring af udvekslingen af oplysninger med henblik på bekæmpelse af falske rejsedokumenter (8457/1999 0 C5-0011/1999 0 1999/0804(CNS)) Initiativet ændret som følger: FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLANDS INITIATIV (1) ÆNDRINGER (Ændring 1) Titel Initiativ taget af Forbundsrepublikken Tyskland til vedtagelse af Rådets afgørelse om forbedring af udvekslingen af oplysninger med henblik på bekæmpelse af falske rejsedokumenter Initiativ taget af Forbundsrepublikken Tyskland til vedtagelse af Rådets forordning om forbedring af udvekslingen af oplysnin- ger med henblik på bekæmpelse af falske rejsedokumenter under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 34, stk. 2, litra c), under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro- pæiske Fællesskab, særlig artikel 66, (Ændring 11) Henvisning 1 (Ændring 3) Betragtning 2a (ny) (2a) Kommissionen har i sin erklæring om denne fælles aktion bebudet, at den efter Amsterdam-traktatens ikraft- træden vil tage de nødvendige initiativer til udvikling af det europæiske system for billedlagring, (Ændring 4) Betragtning 2b (ny) (2b) det er på lang sigt ikke hensigtsmæssigt at opret- holde to parallelle systemer til udveksling af oplysninger om falske dokumenter, (1) EFT C 176 af 22. 6. 1999, s. 1


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2094/99 υποβολή: Brigitte Langenhagen (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Επιδοτήσεις σφαγής 1998.

eurovoc_concepts:
animal plague
bovine spongiform encephalopathy
budgetary expenditure
economic support
slaughter premium
third country
transport of animals

text: 1. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 219 E/89 Se peri·ptvsh endexome·nvn paratypiv·n, h Epitroph· ua la·bei ta prosh·konta me·tra, sto plai·sio tvn en isxy·i kano·nvn, idi·vw aytv·n poy e·xoyn sxe·sh me to a·ruro 24 toy kanonismoy· (EOK) ariu. 2081/93 toy Symboyli·oy, thw 20hw Ioyli·oy 1993, poy tropopoiei· ton kanonismo· (EOK) ariu. 2052/88, gia thn apostolh· tvn Diarurvtikv·n Tamei·vn, thn apotelesmatiko·thta· toyw kai ton syntonismo· tvn paremba·sevn toyw metajy· toyw, kauv·w kai me tiw paremba·seiw thw Eyrvpai¤kh·w Tra·pezaw Ependy·sevn kai tvn loipv·n yfistame·nvn xrhmatodoti- kv·n orga·nvn (1) o·son afora· thn «mei·vsh, anastolh· kai kata·rghsh thw syndromh·w». (1) EE L 193 thw 31. 7. 1993. sel. 40. (2000/C 219 E/106) GRAPTH ERVTHSH E-2086/99 ypobolh·: Antonio Tajani (PPE-DE) prow thn Epitroph· (19 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Stole·w tvn rvmai·vn troxono·mvn: paratypi·a sthn kataky·rvsh eyrvpai¤koy· diagvnismoy· ston Dh·mo Rv·mhw Ton pareluo·nta Febroya·rio, h kinezikh· etairei·a Yu Yi ke·rdise ton eyrvpai¤ko· diagvnismo· sxetika· me ton efodiasmo· tvn troxono·mvn thw Rv·mhw me stole·w. Para· thn paroysi·a empeirognvmo·nvn gia ta yfa·smata, dokime·w paragvgh·w kai oyde·terew gnvmodoth·seiw toy Emporikoy· Epimelhthri·oy, diapistoy·tai o·ti to y·fasma thw stolh·w dei·gma den antistoixei· me ekei·no poy perigra·fetai sto diagvnismo· kai, oy·te li·go oy·te poly·, den ei·nai dynato·n na kataskeyasuei·. Eja·lloy, apekaly·fuhsan kai a·llew apa·tew o·pvw h ay·jhsh kata· 90 % tvn desmv·n xa·rtoy h· kata· 80 % tvn syndeth·rvn. To ue·ma lamba·nei anhsyxhtike·w diasta·seiw apo· th stigmh· poy epishmai·netai o·ti pi·sv apo· thn kinezikh· etairei·a kry·betai h safv·w gnvsto·terh etairei·a Baloon, sthn opoi·a symmete·xei o prv·hn gynaikadelfo·w toy Dhma·rxoy thw Rv·mhw, Rutelli. Zhtei·tai apo· thn Epitroph· na pare·mbei kai na ejakribv·sei tiw paratypi·ew thw vw a·nv dhmopra·thshw kai na tiw anakoinv·sei sto Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio. Zhtei·tai apo· thn Epitroph· na yioueth·sei ta anagkai·a me·tra prokeime·noy na ele·gjei tiw diadikasi·ew kataky·rvshw tvn eyrvpai¤kv·n diagvnismv·n prokeime·noy na dieja·gontai se plai·sio sebasmoy· tvn kano·nvn eiw tro·pon v·ste na katakyroy·ntai se eidikeyme·new etairei·ew kai o·xi se etairei·ew poy den ei·nai se ue·sh na antapokriuoy·n sta kauh·konta poy toyw anate·uhkan. Apa·nthsh toy k. Bolkestein Ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Dekembri·oy 1999) Se syne·xeia tvn ypodei·jevn toy ajio·timoy boyleyth·, h Epitroph· skopey·ei na zhth·sei apo· tiw italike·w arxe·w o·lew tiw plhrofori·ew poy ei·nai aparai·thtew prokeime·noy na ejakribvuei· kata· po·so h diadikasi·a ana·ueshw thw sy·mbashw promhueiv·n poy afora· tiw stole·w thw dhmotikh·w astynomi·aw thw Rv·mhw ei·nai symbath· prow to koinotiko· di·kaio peri· dhmosi·vn symba·sevn. Gia to skopo· ayto·, h Epitroph· ua apostei·lei epistolh· prow tiw italike·w arxe·w v·ste na aposafhnisuoy·n o·lew oi ptyxe·w thw diadikasi·aw. Sthn peri·ptvsh kata· thn opoi·a, apo· thn eje·tash aytv·n tvn plhroforiv·n, proky·cei o·ti h efarmosuei·sa diadikasi·a ei·nai asy·mbath prow to proanafero·meno di·kaio, h Epitroph· ende·xetai na kinh·sei th diadikasi·a paralei·cevw poy proble·petai sto a·ruro 226 thw synuh·khw EK (prv·hn a·ruro 169). H Epitroph·, pa·ntvw, den ua paralei·cei na enhmerv·sei ton ajio·timo boyleyth· gia th syne·xeia kai ta sympera·smata sta opoi·a ua katalh·jei meta· thn eje·tash tvn plhroforiv·n poy ua thw ypoba·loyn oi italike·w arxe·w. (2000/C 219 E/107) GRAPTH ERVTHSH E-2094/99 ypobolh·: Brigitte Langenhagen (PPE-DE) prow thn Epitroph· (19 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Epidoth·seiw sfagh·w 1998 Po·sa eyrv· die·uese h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh gia epidoth·seiw ypo· morfh· primodoth·sevn sfagh·w h· paro·moivn xrhmatikv·n enisxy·sevn; C 219 E/90 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 1. 8. 2000 Ayte·w oi primodoth·seiw sfagh·w kai oi paro·moiew oikonomike·w enisxy·seiw e·xoyn epiptv·seiw ston o·gko kai thn pykno·thta metaforv·n zv·vn sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh kai se tri·tew xv·rew; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (17 Dekembri·oy 1999) Kata· to oikonomiko· e·tow 1998, sta plai·sia tvn me·trvn poy synde·ontai me th spoggv·dh egkefalopa·ueia tvn booeidv·n (SEB) h Koino·thta dapa·nhse peri·poy 497 ekat. € ek tvn opoi·vn 96 ekat. € gia thn primodo·thsh metatroph·w gia toyw nearoy·w arsenikoy·w mo·sxoyw, 116 ekat. € gia primodo·thsh pro·vrhw sfagh·w tvn mo·sxvn, 243 ekat. € gia to pro·gramma sfagh·w tvn booeidv·n sto Hnvme·no Basi·leio kai 42 ekat. € gia thn ypoxrevtikh· epilektikh· sfagh· sto Hnvme·no Basi·leio, thn Portogali·a, th Galli·a kai thn Irlandi·a. Oi dapa·new sth·rijhw tvn agorv·n thw Germani·aw, thw Ispani·aw kai tvn Ka·tv Xvrv·n meta· apo· thn panv·lh tvn xoi·rvn anh·luan se 163,8 ekat. €. Vw aysthra· kthniatrika· me·tra, oi dapa·new sfagh·w to 1998 anh·luan se 34 ekat. € gia ta progra·mmata eja·leichw tvn zvono·svn kai 38,5 ekat. € gia thn epidhmi·a thw klasikh·w panv·lhw tvn xoi·rvn. H Epitroph· den ei·nai se ue·sh na ajiologh·sei tiw epiptv·seiw epi· thw enta·sevw tvn metaforv·n tvn zv·vn se epi·pedo Koino·thtaw, an kai ayte·w ua pre·pei na ei·nai ela·xistew me ba·sh th fy·sh kai thn katanomh· tvn enisxy·sevn aytv·n. (cid:211)son afora· tiw tri·tew xv·rew, h epi·ptvsh uevrei·tai mhdenikh· dio·ti oi enisxy·seiw ayte·w proori·zontan gia zv·a thw Koino·thtaw. (2000/C 219 E/108) GRAPTH ERVTHSH E-2098/99 ypobolh·: Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) prow thn Epitroph· (19 Noembri·oy 1999) Ue·ma: Elliph·w h·rhsh ek me·royw kra·toyw me·loyw tvn systa·sevn thw ICAAT (Dieunh·w Sy·mbash gia thn Diath·rhsh tvn Tonoeidv·n toy Atlantikoy·) gia pa·gvma tvn alieytikv·n dynatoth·tvn Ei·nai a·rage gnvsto· o·ti o irlandiko·w sto·low poy aliey·ei ton leyko· to·no (Thunnus alalunga) apotelei·to to 1997 apo· 11 ploi·a ejoplisme·na me syro·mena di·xtya, sy·mfvna me to e·ggrafo ergasi·aw thw Epitroph·w SEC(1998)thw 17 Marti·oy 1998; En toy·toiw, o kata·logow poy diaue·tei h Epitroph· gia ta ploi·a poy epitre·petai na aliey·oyn to·no me syro·mena di·xtya h· me a·lla me·sa katadykny·ei o·ti kata· to 1999, o en lo·gv sto·low e·fuase ta 18 ploi·a me syro·mena di·xtya kai ta 16 me a·lla me·sa. Pe·ran toy o·ti diapistv·netai kata·fvrh parabi·ash toy kanonismoy· (E K ) ariu. 1239/98 (1) gia thn kata·rghsh tvn syro·menvn dixtyv·n, te·toia ay·jhsh synista· sobaro·tath parabi·ash thw Sy·stashw thw ICCAT thn th·rhsh thw opoi·aw yposxe·uhke h Epitroph· prow ayto·n ton dieunh· Organismo· dhl. na mhn ayjh·sei tiw alieytike·w dynato·thtew kata· thn peri·odo 1993-1995. To gegono·w o·ti me·xri stigmh·w h Epitroph· den e·xei metatre·cei thn sy·stash ayth· se esvteriko· kanonismo· den shmai·nei o·ti ta kra·th me·lh thw E E apalla·sontai thw efarmogh·w toy, o·pvw kate·sthse safe·w o prv·hn geniko·w dieyuynth·w thw G D XIV Cavaco se anakoi·nvsh sxetika· me tiw systa·seiw thw NEAFC( Sy·mbashw ston tome·a aliei·aw sto Boreioanatoliko· Atlantiko·). Ba·sei tvn anvte·rv ervta·tai h Epitroph·: Pv·w ske·ptetai na energh·sei prokeime·noy na parempodisuei· h ay·jhsh tvn alieytikv·n dynatoth·tvn toy irlandikoy· sto·loy poy ejantloy·n ta apoue·mata se leyko· to·no; Me poio·n tro·po ske·ptetai na ypoxrev·sei to en lo·gv kra·tow v·ste na efarmo·sei ton kanonismo· (E K ) ariu. 1239/98 kai tiw systa·seiw thw ICCAT kai poie·w kyrv·seiw ejeta·zei na epiba·lei sto en lo·gv kra·tow afeno·w men dio·ti perifronei· kata·fvra kai epaneilhmme·na toyw koinotikoy·w kai dieunei·w kano·new, afete·roy de dio·ti ue·tei se ki·ndyno toyw plhuysmoy·w leykoy· to·noy parabia·zontaw tiw en lo·gv systa·seiw; Po·te fronei· h Epitroph· o·ti ua metafe·rei tiw systa·seiw thw ICCAT sto esvteriko· di·kaio oy·tvw v·ste na mhn xrhsimopoiei·tai h apoysi·a aytv·n tvn systa·sevn vw a·lloui gia thn ay·jhsh tvn alieytikv·n dynatoth·tvn; (1) EE L 171 thw 17. 6. 1998, sel. 1


title: Commission Regulation (EC) No 2456/1999 of 19 November 1999 fixing the maximum export refund on wholly milled long grain rice in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 2176/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice

text: 20. 11. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 299/11 COMMISSION REGULATION (EC) No 2456/1999 of 19 November 1999 fixing the maximum export refund on wholly milled long grain rice in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 2176/1999 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 3072/95 of 22 December 1995 on the common organisation of the market in rice (1), as last amended by Regulation (EC) No 2072/98 (2), and in particular Article 13 (3) thereof, (1) Whereas an invitation to tender for the export refund on rice was issued pursuant to Commission Regulation (EC) No 2176/1999 (3); (2) Whereas, Article 5 of Commission Regulation (EEC) No 584/75 (4), as last amended by Regulation (EC) No 299/ 95 (5), allows the Commission to fix, in accordance with the procedure laid down in Article 22 of Regulation (EC) No 3072/95 and on the basis of the tenders submitted, a maximum export in fixing this maximum, the criteria provided for in Article 13 of Regulation (EC) No 3072/95 must be taken into account; whereas a contract is awarded to any tenderer whose tender is equal to or less than the maximum export refund; refund; whereas (3) Whereas the application of the abovementioned criteria to the current market situation for the rice in question results in the maximum export refund being fixed at the amount specified in Article 1; (4) Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The maximum export refund on wholly milled long grain rice falling within CN code 1006 30 67 to be exported to certain third countries pursuant to the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 2176/1999 is hereby fixed on the basis of the tenders submitted from 12 to 18 November 1999 at EUR/t 244,00. This Regulation shall enter into force on 20 November 1999. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 19 November 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 329, 30. 12. 1995, p. 18. (2) OJ L 265, 30. 9. 1998, p. 4. (3) OJ L 267, 15. 10. 1999, p. 4. (4) OJ L 61, 7. 3. 1975, p. 25. (5) OJ L 35, 15. 2. 1995, p. 8


title: PREGUNTA ESCRITA E-2099/99 de Gilles Savary (PSE) a la Comisión. Programa AL-INVEST.

eurovoc_concepts:
EU programme
Latin America
economic cooperation
payment

text: 18. 7. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 203 E/135 Respuesta del Comisario Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) La Comisi(cid:243)n comparte la preocupaci(cid:243)n de Su Seæor(cid:237)a en el sentido de que los derechos de los niæos y los j(cid:243)venes sean observados correctamente en todo el mundo. El caso individual al que Su Seæor(cid:237)a hace referencia ha sido resuelto por el Tribunal, liberando al niæo y enviÆndolo a Suiza. Debe recordarse que la Comunidad y Estados Unidos tienen un diÆlogo abierto sobre problemas en el campo de la libertad, la seguridad y la justicia dentro del marco de la nueva Agenda transatlÆntica. En general este cambio de impresiones incluye asuntos criminales, tales como blanqueo de dinero, corrupci(cid:243)n y lucha contra las drogas. Recientemente la Comunidad y Estados Unidos organizaron conjuntamente una reuni(cid:243)n sobre la lucha contra la pornograf(cid:237)a infantil en Internet. La Comisi(cid:243)n no vacilarÆ en plantear a las autoridades estadounidenses competentes problemas de interØs similar al suscitado por Su Seæor(cid:237)a, siempre que ello sea necesario. (2000/C 203 E/172) PREGUNTA ESCRITA E-2099/99 de Gilles Savary (PSE) a la Comisi(cid:243)n (19 de noviembre de 1999) Asunto: Programa AL-INVEST La Comisi(cid:243)n puso en marcha, para el per(cid:237)odo 1995-2000, un programa de cooperaci(cid:243)n econ(cid:243)mica UE- AmØrica Latina con el fin de que operadores econ(cid:243)micos de los dos continentes, de diferentes sectores, puedan reunirse y establecer relaciones de cooperaci(cid:243)n, en particular, en forma de inversiones, acuerdos de distribuci(cid:243)n, transferencias de tecnolog(cid:237)a, creaci(cid:243)n de empresas conjuntas o alianzas estratØgicas. La Comisi(cid:243)n ha propuesto prorrogar el programa AL-INVEST durante un nuevo per(cid:237)odo, entre el 2000 y el 2004, para lo que ofrece mayores medios, y ha remitido su propuesta al Parlamento Europeo. En el marco de la primera generaci(cid:243)n del programa se pudo constatar una tendencia al entorpecimiento de los procedimientos de pago a los operadores. En este contexto y con el deseo de averiguar c(cid:243)mo se van a tener debidamente en cuenta las necesidades y la posici(cid:243)n de los operadores, y habida cuenta del hecho de que el nuevo manual de procedimiento para AL-INVEST se encuentra actualmente en estudio en los servicios de la Comisi(cid:243)n, ¿podr(cid:237)a precisar esta œltima las siguientes cuestiones?: (cid:129) ¿CuÆles son las modalidades de asociaci(cid:243)n que la Comisi(cid:243)n Europea tiene previsto crear con los operadores en el marco de la definici(cid:243)n de los procedimientos de ejecuci(cid:243)n del nuevo programa AL- INVEST? (cid:129) ¿En quØ medida cabe esperar la aplicaci(cid:243)n de procedimientos mÆs fluidos de comunicaci(cid:243)n y de cooperaci(cid:243)n con los operadores que en la primera generaci(cid:243)n del programa AL-INVEST? Respuesta del Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (6 de diciembre de 1999) En lo que respecta a la primera pregunta, la Comisi(cid:243)n subraya que el contacto directo con los operadores es insustituible. Para facilitar ese contacto directo, se organizaron en 1998 (Londres) y 1999 (Barcelona) reuniones conocidas con el nombre de Connect, en las que los operadores pueden intercambiar ideas con la Comisi(cid:243)n durante unos dos d(cid:237)as (al margen de los contactos directos entre operadores con objeto de elaborar propuestas de reuniones de empresas, que constituyen el cometido principal de Connect). En cada reuni(cid:243)n se trataron todos los aspectos tØcnicos, administrativos y financieros, que son necesarios para llevar a buen tØrmino el programa. Connect se organizarÆ todos los aæos durante el œltimo trimestre de cada aæo entre 2000 y 2004. En caso necesario, hay contactos directos e individuales con los operadores, tanto por correo electr(cid:243)nico como por correo normal. AdemÆs, actualmente ya funciona un sitio de Internet, que tiene una intranet («members only») reservada a los operadores (www. al-invest. org). Por otra parte, se mantendrÆ hasta finales de 2005 una secretar(cid:237)a tØcnica de apoyo y asesoramiento a los operadores. C 203 E/136 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 7. 2000 En cuanto a la segunda pregunta, la Comisi(cid:243)n subraya que se adoptarÆn de manera gradual varias medidas, empezando por el mantenimiento de un contrato estÆndar espec(cid:237)fico para Al-Invest durante el tiempo de duraci(cid:243)n de la fase 2 (al igual que se hizo en la fase 1). A este respecto, desde finales de 1998 se ha venido realizando un ensayo a escala normal y, a partir de ese momento, la Comisi(cid:243)n adopt(cid:243) las medidas necesarias para que los pagos se efectœen rÆpida y regularmente. Aœn pueden realizarse mejoras. AdemÆs, la secretar(cid:237)a tØcnica presta especial atenci(cid:243)n a la presentaci(cid:243)n de informes tØcnicos e informes financieros por parte de los operadores, de manera que se reduzcan las solicitudes de informaci(cid:243)n complementarias y las denegaciones de la Comisi(cid:243)n. Conviene destacar que actualmente los plazos de pago estÆn bajo control. Por œltimo, de manera concertada con los operadores, el calendario de presentaci(cid:243)n de propuestas de actividad se adelantarÆ gradualmente en tres meses, de modo que el tiempo disponible entre la recepci(cid:243)n del contrato firmado y la fecha de celebraci(cid:243)n de una reuni(cid:243)n sectorial permita una preparaci(cid:243)n de calidad. Estas distintas medidas se han acordado con los operadores en varias reuniones organizadas este aæo: operadores europeos (febrero), operadores latinoamericanos (junio), operadores franceses (septiembre, Lille) y operadores europeos y latinoamericanos (octubre, Connect, Barcelona). (2000/C 203 E/173) PREGUNTA ESCRITA E-2100/99 de Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) al Consejo (9 de noviembre de 1999) Asunto: Violaci(cid:243)n del c(cid:243)digo de conducta de la UE en materia de exportaci(cid:243)n de armas: Alemania exporta el carro de combate Leopardo 2 A5 a Turqu(cid:237)a En relaci(cid:243)n con mi pregunta anterior E-0436/99, de 10 de marzo de 1999, dirigida a la Presidencia alemana y mediante la que trataba de saber quØ papel desempeæaban las violaciones de los derechos humanos en posibles exportaciones de armas, se me respondi(cid:243), el 10 de junio de 1999, que el respeto de los derechos humanos era una de las condiciones fundamentales que deb(cid:237)an cumplirse a la hora de decidir y que si se violaban los derechos humanos no se pod(cid:237)an autorizar las exportaciones. En la decisi(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n Europea relativa a la ampliaci(cid:243)n de la UE, de 10 de octubre de 1999, se establece que no existen, especialmente en el Æmbito de los derechos humanos, las condiciones necesarias para celebrar negociaciones con Turqu(cid:237)a. El 20 de octubre de 1999, el Gobierno alemÆn decidi(cid:243) autorizar la exportaci(cid:243)n del carro de combate Leopardo 2 A5, que gracias a sus visores de infrarrojos se considera especialmente indicado para su utilizaci(cid:243)n en guerras civiles. 1. ¿Se inform(cid:243), antes de esa decisi(cid:243)n y segœn las normas del c(cid:243)digo de conducta, a todos los Estados miembros de la UE sobre la intenci(cid:243)n que ten(cid:237)a el Gobierno alemÆn de exportar dicho armamento? ¿Opina el Consejo que la autorizaci(cid:243)n alemana es compatible con el criterio nœmero 2 del c(cid:243)digo de conducta? ¿Formularon objeciones al respecto alguno de los Estados miembros? En caso afirmativo, ¿cuÆles? ¿Realiz(cid:243) Alemania un estudio amplio sobre la situaci(cid:243)n de los derechos humanos en Turqu(cid:237)a, estudio 2. que comunic(cid:243) a los demÆs miembros del Consejo? En caso afirmativo, ¿cuÆndo? ¿Examin(cid:243) Alemania la posibilidad de que el carro de combate Leopardo 2 A5 se utilizara para la 3. represi(cid:243)n interna? ¿CuÆl fue el resultado del examen? 4. ¿Tiene conocimiento el Consejo de que el ejØrcito turco realiza ofensivas contra el PKK (cid:129)tambiØn en la frontera con el Irak(cid:129) y de que regularmente se producen violaciones serias de la frontera norte del Irak? ¿En quØ medida es eso compatible con el criterio nœmero 2 del c(cid:243)digo de conducta, que no permite la infracci(cid:243)n del principio territorial por parte del destinatario final?


title: Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till projekt för återuppbyggnaden av de jordbävningssdrabbade områdena i Turkiet (KOM(1999) 498 - C5-0247/1999 - 1999/0212(CNS))

text: 7. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 189/271 Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till projekt utanför gemenskapen (Central- och Östeuropa, de västra Balkanländerna, Medelhavsländerna, Latinamerika och Asien samt Sydafrika) (KOM(1999) 142 , C5-0039/1999 , 1999/0080(CNS)) Fredag 19 november 1999 (Samrådsförfarandet) Europaparlamentet utfärdar denna resolution (cid:15) med beaktande av kommissionens förslag till rådet, (KOM(1999) 142) (1), (cid:15) efter att ha hörts av rådet i enlighet med artikel 235 i EG-fördraget (C5-0039/1999), (cid:15) med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, (cid:15) med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi (A5-0051/1999), 1. Parlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet, uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 2. 250. 2 i EG-fördraget, uppmanar rådet att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som 3. parlamentet har godkänt, uppmanar rådet att på nytt höra parlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommis- 4. sionens förslag, 5. uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. (1) EGT C 145, 26. 5. 1999, s. 10. 4. ECB:s lån till Turkiet * A5-0054/1999 Förslag till rådets beslut om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till projekt för återuppbyggnaden av de jordbävningssdrabbade områdena i Turkiet (KOM(1999) 498 , C5-0247/1999 , 1999/0212(CNS)) Förslaget godkändes Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till projekt för åter- uppbyggnaden av de jordbävningssdrabbade områdena i Turkiet (KOM(1999) 498 , C5-0247/ 1999 , 1999/0212(CNS)) (Samrådsförfarandet) Europaparlamentet utfärdar denna resolution (cid:15) med beaktande av kommissionens förslag till rådet, (KOM(1999) 498), (cid:15) efter att ha hörts av rådet i enlighet med artikel 308 i EG-fördraget (C5-0247/1999), C 189/272 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 7. 7. 2000 Fredag 19 november 1999 (cid:15) med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, (cid:15) med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A5-0054/1999), 1. Parlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet, uppmanar rådet att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som 2. parlamentet har godkänt, begär att medlingsförfarandet inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet 3. har godkänt, uppmanar rådet att på nytt höra parlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommis- 4. sionens förslag och uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. 5. Tillämpningen av gemenskapsrättens bestämmelser på Kanarieöarna * A5-001999/1999 Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) 1911/91 om tillämpningen av gemenskapsrättens bestämmelser på Kanarieöarna (KOM(1999) 226 , C5-0127/1999 , 1999/ 0111(CNS)) Förslaget ändrades på följande sätt: KOMMISSIONENS FÖRSLAG (1) ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 1) Första ledet i beaktandemeningen Med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och i synnerhet artikel 299. 2, (Ändringsförslag 2) Skäl 1a (nytt) 1a. Den 17 maj 1991 (1) avgav Europaparlamentet ett ytt- rande över en förordning om tillämpning av gemenskaps- rätten på Kanarieöarna, liksom yttranden den 7 april 1995 (2) den 15 januari 1997 (3) och den 24 april 1997 (4) utfärdade Europaparlamentet en resolution om regionerna i gemenskapens yttersta randområden. (1) EGT C 158, 17. 6. 1991, s. 297. (2) EGT C 109, 1. 5. 1995, s. 316. (3) EGT C 34, 2. 2. 1998, s. 128. (4) EGT C 150, 19. 5. 1997, s. 62. (Ändringsförslag 3) Skäl 1b (nytt) 1b. Europaparlamentet antog den 11 februari 1999 (1) en resolution om förbindelserna mellan de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT), AVS-länderna och regio- nerna i gemenskapens yttersta randområden. (1) EGT C 150, 28. 5. 1999, s. 439. (1) EGT C 274 E, 28. 9. 1999, s. 8


title: WRITTEN QUESTION P-2247/99 by Neil MacCormick (Verts/ALE) to the Commission. The Structural Funds and regional assistance.

eurovoc_concepts:
Community support framework
Structural Funds
less-favoured region
principle of additionality
regional aid
regulation (EU)

text: 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/77 Apart from the above, the year-to-year development of capital flows does not indicate any marked effects either from the referendum or from the current Community proposal for a proposal for a Council directive to ensure a minimum of effective taxation of savings income in the form of interest payments within the Community (1). The developments mentioned earlier, as well as more persistent trends, such as the globalisation of financial markets, all contributed to influence the capital flows and appear to dominate their variation. Still, a possible influence from Community efforts to harmonise capital income taxation could materialise eventually, once a new directive concerning capital income taxation is adopted and the public and the market can learn the precise content of the new legislation, implementation date and implications. (1) OJ C 212, 8. 7. 1998. (2000/C 225 E/077) WRITTEN QUESTION E-2236/99 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission (1 December 1999) Subject: Replacement rates What are the typical replacement rates (benefit payments on unemployment as a percentage of earnings) for each of the Member States and, for comparison, the United States and Japan? Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (11 January 2000) The definition and management of social benefit schemes (cid:129) including their relative level of assistance, the replacement rates (cid:129) fall within the responsibility and legal competence of the Member States. Policy issues related to tax and benefit systems, and their impact on the labour market, have been given an increasing weight in the employment guidelines (1) and the broad economic policy guidelines in recent years. Some analysis and data on replacement rates for the Community, the United States and Japan have been published in (cid:145)The EU Economy 1999 Review(cid:146), Part II, Chapter 2 (2), and further analysis based on data from the European Community household panel (ECHP) will be published in the forthcoming (cid:145)Social Protection in Europe(cid:146) report 1999. These documents deal with some of the conceptual issues involved in defining and measuring replacement rates and provide some examples of the results obtained. (1) OJ C 69, 12. 3. 1999. (2) European Economy series No 69. (2000/C 225 E/078) WRITTEN QUESTION P-2247/99 by Neil MacCormick (Verts/ALE) to the Commission Subject: The Structural Funds and regional assistance (19 November 1999) 1. Will the Commission confirm that any award to a Member State of structural funding, for example under Objective 1 or Objective 2, is subject to the rule of additionality, that is that the Member State must ensure that expenditure of the funds in question by a local or regional level of government does not replace expenditure from existing budgets but is additional to them? Does this require a dedication of matching funds within locally secured budgets to match expenditure facilitated through the Structural Funds? C 225 E/78 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 Does the Commission take steps to ensure that the rule of additionality (in whatever is its proper and 2. relevant sense) is observed by Member States. If so, what is the mechanism by which the Commission does this? If not, why not? If a local or regional authority, or an elected representative in such an authority, or an MEP, has 3. reasonable grounds for suspicion that funds are being misappropriated in the sense of being allocated without due regard to additionality, what does the Commission consider to be the appropriate avenue of complaint? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (20 December 1999) 1. It is correct that Council Regulation (EEC) No 2082/93 of 20 July 1993, amending Regulation (EEC) No 4253/88 laying down provisions for implementing Regulation (EEC) No 2052/88, as regards co- ordination of the activities of the different structural funds between themselves and with the operations of the European investment bank and the other existing financial instruments (1) provides that spending on the structural funds may not replace structural or comparable expenditure undertaken by the Member State. However, it also provides that additionality is established at the level of the whole of the territory eligible under an objective, rather than at the local or regional level. On condition therefore that the Member State maintains its overall public structural or comparable expenditure at least at the same level as in the previous programming period, additionality is respected. Similar provisions will apply during the next programming period for objective 1 while additionality for objectives 2 and 3 together will be assessed on the basis of national spending on active labour market policy (Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the structural funds (2)). The level of matching funds at the local level is a separate issue from additionality and depends on the structure of the programme or measure in question. The Community support framework or single programming document governing expenditure under 2. the structural funds is not adopted unless it contains provisions to ensure compliance ex ante with the principle of additionality. Subsequently, during the course of the programming period, the Member State provides the Commission with the financial information required to allow the verification of additionality on an ongoing basis. The regulations do not provide for any specific penalties in regard to non-compliance with the ongoing verification of additionality. As it is not possible to draw any conclusion at the local or regional level regarding compliance with 3. the principle of additionality, the question of reporting non-compliance at that level does not arise. (1) OJ L 193, 31. 7. 1993. (2) OJ L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/079) WRITTEN QUESTION E-2250/99 by Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) to the Commission (1 December 1999) Subject: Flight delays It is becoming alarmingly and even scandalously common for flight departures from airports all over the European Union to be delayed. Given that all these delays are causing considerable economic prejudice and personal inconvenience to travellers and their families, their business associates, etc. , will the Commission state what the real causes are, and, if appropriate, what measures it intends to adopt to ensure that flight schedules are adhered to?